A motor zörög indításnál és leállításnál egyaránt, de indításnál és leállításnál akár jellegzetes csattanó hangot is lehet hallani. Közeledik a csere akkor is, ha álló helyzetben a kuplungot enyhén benyomva remegés érződik rajta. Nagyon fontos ha tönkrement a kettős tömegű lendkerék nincs javítási lehetőség, az alkatrészt cserélni kell, mese nincs. Több szervizzel beszéltünk erről a témáról. Egybehangzó vélemény, hogy a kuplung és a kettős tömegű lendkerék szorosan összetartozó alkatrészek, ha az egyik csere-érett, akkor bizony a másikat is cserélni kell vele. Ettől lesz igazán zsebbenyúlós, de akkor is az lesz, ha spórolásból csak a kuplungot vagy csak a kettős tömegűt cseréljünk ki. Az webshopban kedvező áron kínálunk kettős tömegű lendkerekeket. Ebben a kategóriában nincsenek termékek. Kérjen árajánlatot, Klikk ide!
Egy komolyan károsodott DMF sok esetben viszi magával a kuplungot is, ezekben a tárcsákban ugyanis nincsenek torziós rugók. Miért is lennének, hiszen szerepüket átveszi a lendkerék - már ameddig működik. Amikor pedig már nem, a kuplungtárcsa dinamikus terhelése olyan mértékben megnő, amelyet már nem visel el sokáig károsodás nélkül. Kerüljük el? A közhitben a kettőstömegű lendkerék komoly lidércként él. Ahogyan a bevezetőben szó esett róla, néhány típusnál kifejezetten gyakori és korai az ilyen meghibásodás - azt azonban ne felejtsük el, hogy a magyar gépjárműpark jelentős része visszatekert kilométer-számlálóval fut. Igen sok viszont (főképp a dízelek körében) a teljesítménynövelt autó, amelyek megnövekedett nyomatéka nem használ a lendkeréknek. Ennek fényében a valós 400-450 ezer kilométer után széthulló lendkerék nem tűnik már olyan borzalmasnak. A beszállítók valószínűleg ennél is tartósabb darabok gyártására is képesek volnának, ám az autógyárak folyamatosan próbálják leszorítani a gyártási költségeket - ennek valahol meg kell mutatkoznia.
Az sem kizárt, hogy lakott településbe csapódik, jelenleg viszont lehetetlen megjósolni a végállomást – a világon tulajdonképpen bárhová becsapódhat. A szakértők folyamatosan nyomon követik a rakéta útvonalát, amely a jelenlegi adatok szerint május 10-én érhet földet, de könnyen napokkal korábban, vagy később is megérkezhet. Nem tudni, hol fog lezuhanni a kínai hordozórakéta. Ezt azonban hét órával előre képesek lesznek jelezni, megjósolva a várható becsapódás helyszínét is, így még időben tudják majd értesíteni a lakosságot, ha szükséges. A kínai rakéta útvonalát ezen az oldalon lehet nyomon követni, alább pedig a föld mozgásához igazított pályáját láthatjuk. A tudósok közben Kína felelőtlenségét és hanyagságát kritizálják, mivel 1990 óta nem engednek 10 tonnánál nagyobb súlyú eszközöket ellenőrizetlenül visszatérni a Földre. Az pedig különösen aggasztó, hogy az űrállomás megépítésére tervezett 11 rakétakilövésből ez volt az első. Forrás: Telex, 9News, TweakTown, The Guardian
A szakértők most megpróbálták szűkíteni a rakéta lehetséges... Kína múlt csütörtökön juttatta a világűrbe a Hosszú...
A Hosszú menetelés 5B Y2 rakéta az épülő a Mennyei Harmónia nevű kínai űrállomás első elemeit juttatta Föld körüli pályára április 29-én, nemsokára azonban kontrollálatlanul zuhan majd vissza a Földre, és csak remélhetjük, hogy nem lakott területre esnek a darabjai. Számítási hiba A Kínaiak egy számítási hiba miatt veszítették el az irányítást a Csang Zeng rakéta felett, és nem igazán tudjuk, hogy pontosan mi történik majd, amikor újra belép a légkörbe. Talán darabjaira hullva elég, talán nem. Kínai rakta követése térkép . Az utóbbi esetben sajnos egyelőre azt sem lehet megmondani, hogy pontosan mikor és hol csapódik majd be az ami maradt belőle. Az előzetes becslések szerint május 10-e vasárnaptól bármikor sor kerülhet a dologra, de biztosat csak mintegy 6 órával a becsapódás előtt lehet majd tudni. A jelenleg irányítatlan, 30 méter hosszú 21 tonnás rakétacső és hajtómű 90 percenként kerüli meg a Földet, közben egyre veszítve a magasságából. A sebessége mindeközben nem kevesebb, mint 27, 600 kilométer óránként. "Ez potenciálisan rosszul alakul.
A kínai Hosszú Menetelés 5B nevű űrrakéta jelenleg 300 km-es magasságban kering a Föld körül, és egyre közelebb kerül a légkörhöz. A szakemberek szerint azonban nem biztos, hogy minden darabja elég majd. Kína még április 29-én indította útnak a leendő űrállomásának fő modulját, amit Mennyei Harmónia (Tian-he) névre keresztelt el. Az egységet a Hosszú Menetelés 5B vitte fel a vencsangi űrközpontból, ám a rakétával most adódott egy nem is olyan kis probléma. A The Guardian beszámolója szerint a rakéta jelenleg Föld körüli pályán kering, és be is lép majd a légkörbe. A szakemberek szerint azonban nem biztos, hogy minden darabja elég majd, és egyelőre nem tudni, hogy ezek hová csapódhatnak majd be. A tudósok aggódnak, mert szerintük az sincs kizárva, hogy ez lakott területen történjen meg. "A harmadik kínai rakéta a tenger fenekére küldi a George Washingtont" - Infostart.hu. © MTI/EPA/Csün Je Jonathan McDowell, az amerikai Harvard Egyetem asztrofizikusa szerint legutóbb, amikor Kína egy ilyen rakétát indított útnak, számos darabja Elefántcsontparton ért földet, komoly károkat okozva.
Legutóbb, mikor Kínából egy Hosszú menetelés 5B-t lőttek fel, végül nagy méretű, hosszú fémrudak szántották fel az eget, és számos épületet megrongáltak Elefántcsontparton. A rakéta legnagyobb része elégett, de ezek a hatalmas fémdarabok földet értek. Nagyon szerencsések vagyunk, hogy senki sem sérült meg" - mondta Jonathan McDowell, a Harvard Egyetem Asztrofizikai Központjának asztrofizikusa. A legnagyobb és a legnehezebb 22, 5 tonnás felszálló-súlyával ez a legnagyobb és legnehezebb űrhajó, amelyet valaha építettek Kínában. Kína - Mongólia térkép 1:4 000 000 Freytag térkép AK 127, 97. A központi rakétafokozat május 4-én szabadult el, megkezdve kontrollálatlan visszatérését. A rakéta darabjai - amennyiben lesznek földet érő darabok - mindazonáltal nagy valószínűséggel valamelyik óceánban landolnak majd, hiszen a Föld felszínének 71 százalékát víz borítja. 1990 óta a tíz tonnánál nagyobb súlyú eszközök egyébként nem zuhanhatnak kontrollálatlanul vissza a Földre, azok ellenőrzött légkörbe léptetéséről a felbocsátónak kell gondoskodnia. Az elszabadult rakéta most gyakorlatilag pattog a légkör felső légkör felső szakaszán, ettől lassul és veszít a magasságából.
Kérdése van? Hívjon minket!
Nagyjából hetven éve szemetelünk a világűrben Hogy mennyire nem elhanyagolható az űrszemét mennyisége, mi sem bizonyítja jobban, mint hogy nagyjából az 1950-es évek óta tart az űrszemetelés, amely egyre drasztikusabb mértékben növekszik. Nem elég, hogy nem tudunk csak úgy megszabadulni tőle, mint a földön lévő szemét esetében, de az űrszemetelés ráadásul nagyon konkrét veszélyt is jelent a jelenleg működő szatelitek számára. A professzor feltette a BBC-videóban a költői kérdést: Vajon az említett három ország fog-e nagy összegeket költeni arra, hogy megszabaduljunk ezektől a "szuperszétszóródásoktól", amelyekkel a hatalmas rakétaroncsok fenyegetnek, amikor az emberiséget sok más probléma is fenyegeti? Miért is törődnének vele? Az AstriaGraph egy nyitott és közösség által finanszírozott, valós idejű térkép, amelyet az amerikai kormány megbízásából készítettek. (Borítókép: A Föld geostacionárius magasságból készült képe az űrhulladékok rajait ábrázolja alacsony földi pályán. Fotó: Electro Optic Systems / AFP)