1222 elején megerősítette az egyháziakat megillető kiváltságokat. 1222. májusában II. András kiadta az Aranybullát. [2] Az Aranybulla főbb pontjai: 1. Évi törvénynap Fehérváron; 2. Szerviensek személyének és birtokainak védelme; 3. Szerviensek és az egyház adómentessége 4. Szerviensek birtokainak öröklését szabályozta 7. Szerviensek hadkötelezettségének szabályozása (csak védekezésnél) 11. Idegenek tisztségviselése (csak az országos tanács beleegyezésével) 15. Tilos a beszállásolás a szerviensekhez 16. Tilos a tisztségek öröklése 17. Szolgálattal szerzett birtok elidegeníthetetlen 18. Várjobbágyok és idegenek szabadságának rögzítése 20. Tized fizetése csak terményben 23. Pénzről: olyan legyen, mint III. Béla alatt és csak egyszer lehet évente rontani 24. I andrás magyar király. Zsidók tisztségviselése tilos 26. Tilos idegennek földet adományozni 30. Tisztségek halmozása tilos (kivéve: király, királyné, nádor, bán) Az Aranybulla rendelkezett egy ellenállási záradékkal, amely kikötötte, hogy amennyiben a király nem tartja be a lefektetett pontokat, akkor a felkelés ellene jogos.
2021. július 15. 15:52 Kanyó Ferenc A XIII. század a Magyar Királyság történetében a jelentős átalakulás időszaka. Az ország társadalmi berendezkedése nem kis változásokon ment keresztül, ezek hatással voltak a magyar királyokra is. Ha az uralkodók névsorára pillantunk, akkor azt láthatjuk, hogy – a magyar történelem során először – egymást követően három alkalommal is az elhunyt uralkodó fia követte az apját a trónon. Ez azonban nem jelentette azt, hogy a családi viszályok érintetlenül hagyták volna az uralkodóházat. A nagybirtokosok kezében II. András (1205–1235) kétségkívül az újító szellemű, tevékeny királyaink sorába tartozott. Személyükben és politikájukban is hatalmas ellentétek feszültek II. András és fia, IV. Béla között » Múlt-kor történelmi magazin » Hírek. Amíg nem szerezte meg a trónt, újra meg újra lázadást szított bátyja, Imre (1196–1204) ellen, amikor pedig végre megkoronázták, gyökeresen megváltoztatta elődei politikáját. András szakított a királyi hatalomgyakorlás korábbi módszereivel. Míg korábban a királyi birtokok nyomasztó túlsúlya biztosította az uralkodó hatalmát, ő az eladományozást favorizálta.
Regnálása a magyar történelem egyik legnevezetesebb időszaka. Nemcsak azért, mert András igen energikus külpolitikájában az egész Balkán-félszigetet behálózta, és több szomszédos területet is meghódított, hanem azért is mert a belpolitikában olyan bullát adott ki, amely kisebb-nagyobb változtatásokkal egészen 1949-ig fennmaradt. III. Béla és Châtillon Anna gyermekeként született 1177-ben. Másodszülött fiúként nem András kapta a magyar trónt, de atyja 1188-ban Halics trónjára segítette. 1190-ben elűzték a trónról, ezért újra a magyar udvarban élt. Megtalálhatták II. András király és felesége sírhelyének alapját. Apja halála után Imre lett Magyarország királya, akire 1197-ben a hatalomból kimaradt herceg rátámadt a szlavóniai Macsek városánál, és a hatalom megosztását követelte tőle. A király átengedte testvérének a dalmát-horvát hercegi címet. 1198. március 31-én a támadó szerbeket András visszaverte, s ellentámadásba ment át. Elfoglalta Ráma és Hum vidékét, és felvette a Hum és Ráma hercege címet is. Területein úgy uralkodott, mint bátyja az egész országon.
A bánsági Egresen (Igris) végzett ásatások során a kutatók feltételezhetően megtalálták annak a két sírépítménynek az alapját, amelyben egykor II. András magyar királyt, és második feleségét, a konstantinápolyi császárlányt, Courtenay Jolántát temették el. A magyar király, aki ajándékokkal próbált híveket toborozni magának. Langó Péter régész, a Pázmány Péter Katolikus Egyetem oktatója az MTI-nek szerdán elmondta, a két sírépítmény elhelyezése alapján valószínűsítik, hogy ezeken feküdhetett az a két kőszarkofág, amelybe egykor a királyi párt temették. A templom legelőkelőbb helyén, a hosszanti hajó és kereszthajó kereszteződésében található "négyezetben" találták meg ugyanis a két téglaépítményt, amelyen feltételezhetően a két szarkofág feküdt. "Az egyik szemem nevet, mert úgy tűnik, hogy egy Árpád-házi magyar király sírjának a helyét tudtuk rekonstruálni, a másik szemem viszont sír, hiszen valószínűleg nem fogjuk megtalálni a királyi pár maradványait" - fogalmazott Langó Péter. Hozzátette: biztosan csak akkor lehet majd kijelenteni, hogy a két sírépítmény a királyi páré volt, ha az egresi ciszterci monostor teljes feltárása megtörténik.
András távollétében előkelők egy csoportja meggyilkolta a zsarnokoskodó Gertrúd királynét, akit a pilisi ciszterci kolostorban temettek el. 1214-ben II. András az arisztokraták egy csoportjának nyomására megkoronáztatta idősebb fiát, a kiskorú Béla herceget. II. András meghódította Halicsot ifjabb fia, Kálmán herceg számára, akit pápai jóváhagyással akart halicsi királlyá koronáztatni. 1215-ben II. András feleségül vette Jolántát, Courtenay Péter auxerre-i és namuri gróf lányát, a francia király és a latin császár rokonát. 1217 és 1218 között egyházi és világ előkelők kíséretében keresztes hadjáratot vezetett a Szentföldre. 1219 és 1221 között kiegyezett a Halicsban is uralkodó novgorodi fejedelemmel, aki erre szabadon engedte a királyi címét élete végéig viselő Kálmán herceget. 1220-ban elrendelte az eladományozott udvarnokföldek visszavételét. András legidősebb fiára, Béla hercegre bízta Szlavónia és Horvátország kormányzását. 1221 során elrendelte a jogtalanul elfoglalt királyi birtokok visszavételét.
[3] 1224-ben II. András írásba foglalta az erdélyi szász telepesek kiváltságait. 1225 tavaszán II. András seregével kiűzte országából a Német Lovagrendet. 1226 augusztusában II. András Erdély élére állította Béla herceget, Szlavónia és Horvátország kormányzását pedig annak öccse, Kálmán vette át. 1226 végére II. András hadjárata nyomán legifjabb fia, a novgorodi fejedelem leányát feleségül vevő András herceg Halics trónjára ült. 1231 második felében II. András újabb halicsi hadjárata eredményeként ismét András herceg foglalta el a fejedelemség trónját. [2] 1231-ben a királyi hatalom gyengeségének következtében az egyház ki tudta kényszeríteni az Aranybulla megújítását. Ez az új változat megengedte a tized pénzbeli behajtását, s megváltoztatták az ellenállási záradékot is, miszerint az egyháznak is joga van a királyt kiközösíteni. Az egyház azonban nem elégedett meg az eredményekkel. Egyházi átokkal fenyegette az országot, így kizsarolta azt is, hogy II. András részt engedjen az egyháznak a sókereskedelemből is.
II. András ábrázolása a Thuróczi-krónikában II. András a kor legnagyobb diplomáciai sikerét érte el azzal, hogy megköti a Jeruzsálemi békét. Ez nem más, mint vallás béke, amelyben szavatolják, hogy a keresztények és a mohamedánok egyaránt szabadon látogathatják a Szent Föld Szent helyeit, sértetlenséget biztosítva minden vallásfelekezet hívőinek. Cserébe II. András vállalta a pápa meggyőzését, hogy ne legyen több keresztes hadjárat. András, mint Jézus Krisztus Apostola fegyver nélkül győzedelmeskedett, ám Európában nem fogadták hálás szívvel - sőt a pápa a keresztes hadjárat félbeszakításáért kiátkozta, és felrúgva a békét, megindították a VI. keresztes hadjáratot. Borítókép: Szent Sír-templom, sokak hite szerint Jézus megfeszítésének helyén épült; Forrás: Wikipédia II. András kihirdeti az Aranybullát Jantyik Mátyás festménye II. András szobra a Hősök terén
Köllő Babett félmeztelenül sétált egy mezőn - fotó Köllő Babett régóta vágyott egy olyan képre, amin virágzó repcék közt sétál - idén ez nem maradt el, meg is mutatta az eredményt. "Már tavaly szerettem volna egy repcemezőn fotózkodni, de mire ráértem volna, addigra levirágzott. Idén is az utolsó pillanatban jött össze! Köllő babett meztelen szex. A gondolatom az volt, hogy félmeztelenül sétálgatni egy ilyen helyen a szabadság netovábbja lehet, és hogy ez mennyire romantikus. A fotózás végére kiderült, hogy nem az... " - írta, és azt is megjegyezte, hogy csak hátulról készültek róla felvételek, a fotósa pedig egy barátnője volt. Ne maradjon le az ORIGO cikkeiről, iratkozzon fel hírlevelünkre! Adja meg a nevét és az e-mail címét és elküldjük Önnek a nap legfontosabb híreit.
Feliratkozom Ez is érdekelhet Ebben a háborúban már a szemünknek sem hihetünk Ezekre a gyönyörű zalai hölgyekre már szavazhatsz! Cseri Tamás üzent Márki-Zayéknak: Micsoda veszteség, hogy kukázta őket a nép!