Egészen jobbra frodulva a Nagy-Galla emelkedik a Bezina-völgy túloldalán, visszafelé pillantva a Szent Orbán Hotel épülete tűnik ki a rengetegből. Még a Holló-kő gerince is megmutatkozik északon. Márianosztra apró medencéje közvetlenül alattunk mélyül, megdöbbentő hirtelenséggel törik le a hegycsúcs a település irányába. A Kopasz-hegy szigetszerűen és élesen emelkedik környezete fölé. Túraajánlók – Videószerkesztés kezdőknek Abobe Premier Pro-val. Egy egykori vulkáni dóm alaposan lepusztult maradványán állunk: a hegy egykor önálló kitörési központ volt, még erodált formájában is őriz valamennyit eredeti alakjából. Kopaszságáért az emberi beavatkozások felelősek: a leirtott erdőtakaró helyén a legeltetés és kaszálás gátolta meg az újraerdősülést, a csapadékvíz pedig néhol egészen az alapkőzetig lemosta a talajt. Nyitvatartás Ma nyitva Egész évben szabadon látogatható. Tömegközlekedéssel A Márianosztra, autóbusz-forduló megálló esik legközelebb a hegyhez. Elérhetjük a Szob-Nagybörzsöny kisvasút Nagyirtáspuszta megállójától is. Márianosztráról a Z, majd az abból jobbra kiágazó Z ▲ jelzés vezet a csúcsra (3 km, 300 m szintemelkedés).
Maradunk a zöld jelzésen, Márianosztra irányába tartva pár perc alatt egy elágazáshoz jutunk, ahol balra fordulunk az egyre meredekebbé váló zöld háromszög jelzésű turistaútra. Meglehetősen megerőltető, szuszogtató kaptató vár ránk a Kopasz-hegy (539 m) csúcsára, derekasan meg kell küzdeni Magyarország egyik legszebb hegye meghódításához. A rövid, de kemény szakasz végén, felérve a hegy gerincére, a szó szoros értelmében benn akad a lélegzet a legtöbb turistában, páratlan fekvésű a hegycsúcs, a kilátás leírhatatlanul gyönyörű, és a nevéhez hűen kopasz csúcsot koronázó kereszt már-már alpesi hangulatot teremt. Lábunk előtt a Dunakanyar nagy része, közvetlen előttünk Márianosztra a pálos templommal és a börtön épületével, a távolban az esztergomi bazilika impozáns épülete a Duna csíkjával. Északra a Magas-Börzsöny terjedelmes erdőségei, nyugatra a Nagy-Galla jellegzetes csúcsai. A Börzsöny legszebb kilátóhegyei. A Kopasz-hegy (539 m) vitán felül Magyarország egyik legszebb hegycsúcsa, kihagyhatatlan túracélpont minden időben.
Mivel erre csak a 18. században került sor, ez a Börzsöny legfiatalabb települése. A hegység belső része a nehéz megközelíthetőség miatt teljesen lakatlan, a peremeken kívül csak itt, az előhegységi medencékben vetette meg lábát tartósan az ember (a három falu Márianosztra, Kóspallag és Szokolya). Kopasz hegy börzsöny kisvasút. A hosszú főutcán a boltnál balra kanyarodunk, és a templomig sétálunk, melyet bal felől hagyunk el. Fel az Érsek-tisztásra Immáron a S jelzést tapossuk - felhagyott legelőket keresztezünk, melyeket csak gyéren pöttyöznek hétvégi házak. A cseres-tölgyest számtalan erdészeti feltáróút, nyom szeli keresztül-kasul, ezért figyelmesen kövessük a jelzést (melyet amúgy az erdészeti járművek zavartalan haladása érdekében hosszan ösvényre tereltek; ha jól látjuk a jeleket, nyugodtan lépdelhetünk a párhuzamos keréknyomokon is)! Enyhén emelkedünk, átlendülve egy alacsony vízválasztón, az árnyasabb északias oldalon megjelenik körülöttünk a bükk és a gyertyán is. Patakátkelés után az Érsek-tisztást vesszük célba.
Fjodor Mihajlovics Dosztojevszkij - Bűn és bűnhődés by Fanni Szarka
Újabb és újabb megvilágításokba kerülnek. Ez azt mutatja, hogy a személyiség nem ismerhető meg önmagában, csak más személyekhez való viszonyában. Ennek a szerkesztési technikának a kitalálója Bahtyin. A regényt sokan feldolgozzák, operákat írnak róla.
Bővebben…
A regény rövid bemutatása Raszkolnyikov, a nyomorúságok körülmények között élő diák hosszas előkészületek után megöl egy uzsorásnőt (filozófiát alkot hozzá, hogy ehhez joga van). De nem számol az ártatlan Lizavetával, akit szintén meg kell ölnie. Könyv: Fjodor Mihajlovics Dosztojevszkij: Bűn és bűnhődés. A pszichés terhet nem tudja elviselni (megbetegszik, hallucinál), végül feladja magát a rendőrségen. Ennyi a regény fő szála, de a mellette kibontakozó történetek (Szonyával való kapcsolata, Porfirijjel való játszmája, a Szvidrigajlovval folytatott dialógusok, Dunya és Razumihin szerelme) különböző (világnézetű) válaszok a történésekre. A regénytípus eszmeregény Ellentétben a tézisregénnyel az eszme a hősök sajátjává válik, szüntelen változásban, módosulásban van, s nemcsak az eszme irányítja a hősöket, hanem a hősök is alakítják, formálják az eszmét. bűnügyi regény néhány jellegzetességét őrzi: bár a gyilkos személyét az elejétől tudjuk, de Porfirij, az okos, logikusan gondolkodó nyomozó tipikus krimihős lehetne leginkább lélektani regény, mert a szereplők belső világára, érzelmeire, gondolataira épül.
Raszkolnyikov ugyanis az uzsorásnő szellemi fogyatékos rokonát is kénytelen végül megölni, aki váratlanul betoppan.
Születésük pillanatában ki lettek választva a sors, Isten által, s ennek tudatában különb életet élnek. Ezek az emberek hadvezérek, politikusok, művészek, nem mérhetők a tömeg mércéjével, mert ők viszik előre a történelmet, ők a hajtóerők, a gyújtóerők, a motor. S a tömeg a kiszolgáló, a végrehajtó, a fajfenntartó, a szaporodó alapanyag, amelyhez e kiemelkedő egyéneknek nincs közük. Az elmélet próbája a gyakorlatban Ez az elmélet nagyszerűen van tálalva, de Raszkolnyikovot az elmélet nem elégíti ki: a gyakorlatban is bizonyítani akarja, hogy ő is e kivételezett emberek közé tartozik. Könyv: Bűn és bűnhődés (Fjodor Mihajlovics Dosztojevszkij). Kívülállónak, többre hivatottnak érzi, látja, vallja magát, s fölé emeli magát a társadalomnak. Eleinte csak játék számára e gondolat, amely azonban megnő, kiterebélyesedik, s Raszkolnyikovnak meg kell mutatnia, hogy ő is kivételezett. A kivételezett még gyilkosságot is elkövethet, különösen, ha ő felülálló, kiemelkedő, míg áldozata csak közönséges, alja, korcs, senkinek örömet, boldogságot nem okozó ember.
(1866) A teljes realizmusban megtalálni az emberben az embert Pszichológusnak neveznek: nem igaz, csak realista vagyok, a szó legnemesebb értelmében, mert az emberi lélek teljes mélységét ábrázolom. (DOSZTOJEVSZKIJ: NAPLŰJEGYZETEK, 1880-1881. ) Mindig azt mondják, hogy a valóság unalmas, egyhangú, s az emberek, ha szórakozni akarnak, a művészethez, a képzelethez fordulnak, regényeket olvasnak. Szerintem épp fordítva áll a dolog: mi volna fantasztikusabb és váratlanabb, mint a valóság? Mi volna olykor hihetetlenebb nála? Dosztojevszkij bűn és bűnhődés idézetek. Egy regényíró sohasem tud olyan képtelenségeket ábrázolni, mint amilyeneket a valóság tálal fel nekünk naponta ezerszámra, a legközönségesebb dolgok alakjában. (DOSZTOJEVSZKIJ: DON CARLOS ÉS SIR WADKIN, 1876) A múlt században, amikor a nyugati regény a társadalomtól elidegenedett, a magány súlya alatt összeroppanó egyén ábrázolásába torkollik, az orosz kezdettől azon démonok elleni harcot ábrázolja, amelyek az egyént a világtól és a közösségtől elkülönítik. Ez a lényegbeli vonás nemcsak olyan figurák problematikáját magyarázza meg, mint Dosztojevszkij Raszkolnyikovja és Ivan Karamazovja vagy Tolsztoj Pierre Bezuhovja és Levinje, nemcsak ezeknek az íróknak a szeretet-hitvallását és hitét, hanem az egész orosz irodalom messianizmusát is" (Hauser A.