(Az avarság továbbélése a 9. századi Kárpát-medencében, 2014; link 176-192 o. ) [1] Valamint Ausztria és Románia (Avar kori lelőhelyek keltezése, Arrobona 2006): [2] -- Ulrich von Lichtenstein vita 2018. február 5., 20:47 (CET) [ válasz] " Révész László szerint a Dunántúl Oriens néven a frank birodalomhoz tartozott, de valamire való régészeti anyag csak a Zalavár környéki karoling településen került elő. Savariában találtak még régészeti hagyatékot ebből a korból, illetve a Kisalföldön élő keverék népesség nyomait. A Kaposvár– Veszprém–Komárom vonaltól keletre nincs 9. századi régészeti emlék. " [3] -- Ulrich von Lichtenstein vita 2018. július 12., 17:08 (CEST) [ válasz] Madaras László: " Szentpéteri József az új ADAM lelőhelyeinek elemzése során jó néhány grafikont készített, melyek közül az egyiken a lelőhelyek időrendi besorolását ábrázolta. Erről világosan leolvasható az, hogy mennyire lecsökkent a lelőhelyek száma a 9. század első harmadában. (4. kép) Külön ki kell hangsúlyoznunk, hogy aszázad első harmadában, mert a század további má-sodik két harmadára régészeti adatunk nincs, vagyami van (? )
LISKA András: Avar kori temetők és telepek Szentes határában. Régészeti lelőhelykataszter az előkerült leletanyagról folyamatosan beszámolt 2 (CSALLÁNY 1933-34). Az első avar kori temetőt 1899-ben, Lapistón, a következőt még ugyanabban az évben a dónáti Kórógyparton tárta fel Csallány Gábor. Bíró Gábor és Székely Mihály földjén egy 172 sírós késő avar kori temető, Balogh János földjén 12 sír került elő, amelyek az avar kor korai szakaszára keltezhetők. A következő évben, 1900-ban, a Kurca partján, a Tóth József utcában nagygömbös arany fülbevalópárt találtak egy sírban, a Széchenyi úti homokbányánál két bronz öweretes temetkezést tárt fel Csallány. A felsőcsordajárási temető feltárására 1905-ben és 1912-ben került sor. Ez volt Szentesen az első olyan avar kori temető, amelyről temetőtérkép készült, és ránk is maradt. Ezt követően kb. három évtizeden keresztül, gyakorlatilag megszakítás nélkül folyt Szentes határában az avar kori lelőhelyek kutatása. Ekkor tárták fel a berekháti, nagyhegyi, kistőkei, kajáni nagy sírszámú temetőket (KOREK 1943), és ebben az időszakban váltak ismertté azok az egy vagy néhány sírós lelőhelyek is, amelyek jelentőségükben nem maradnak el a felsorolt nagyobb temetőktől: Derekegyházi oldal, Lapistó Pál Ferenc földje, Sárgapart.
Az avarok néhány év alatt több mint ötezer kilométert tettek meg Mongóliától a Kaukázusig, majd további tíz év múlva a mai Magyarország területén telepedtek le. Ez a migráció az emberiség történetének egyik leggyorsabb, nagy távolságú vándorlása, amely az ősi DNS-nek köszönhetően most rekonstruálhatóvá vált – derült ki az avar kori elit genetikai kutatásának legújabb eredményeit bemutató tanulmányból. Mint a Bölcsészettudományi Kutatóközpont pénteki közleményében olvasható, az avarok csaknem 250 éven át uralták Kelet-Közép-Európa nagy részét. Ázsiából érkeztek a Kr. u. VI. században, azonban az ókori szerzők és a modern történészek egyaránt vitatták és vitatják származásukat. Felmerült, hogy a Zsuanzsuan Birodalom leszármazottai, akik Kína félelmetes ellenségeiként váltak ismerté, de az is, hogy egyes csoportjaik Közép-Ázsiából, illetve Kelet-Európából származhatnak. A Cell című élettudományi szaklapban április elején jelent meg az avar kori elit genetikai kutatásának újabb eredményeit bemutató tanulmány.
A lelőhelyek régészeti anyagát Gulyás András, Kovacsóczy Bernadett, Lezsák Gabriella, Lőrinczy Gábor dolgozzák fel. A vizsgált avar kori népesség genetikai eredményei új információkkal szolgálnak az avar társadalom szerveződéséről, valamint eredetéről. A kutatás következő fázisában a Max Planck Institute for the Science of Human History németországi intézménnyel együttműködve a sejtmagi genom 1, 24 millió polimorfizmusának analízisét tervezi a munkacsoport, mely még pontosabb képet adhat a családi szerveződésről és az avar vezetőréteg genetikai eredetéről. Az avar kori elit kutatása a HistoGenes 856453 ERC Synergy Grant keretében folytatódik. Az avar elit népesség (piros csillaggal jelölt) és 44 modern populáció genetikai távolsága MDS plot alapján A tanulmány a Nature lapcsalád egyik jelentős fórumán, a Scientific Reportsban jelent meg Genetic insights into the social organisation of the Avar period elite in the 7th century AD Carpathian Basin címmel. Külső borítófotó: A vizsgált avar kori elit népesség lelőhelyei.
Tehát, ahol a késő avar temetők sűrűjét találjuk, ott a helynevek is nagyrészt magyarok, akárcsak Árpád magyarjai településének területén. Ebből arra a következtetésre jutottak, h. a késő-avarkori népességnek is- mivel telepeik neve magyar – magyarul kellett beszélnie. A Tarih-i Üngürüsz szerint "amikor Hunor (azaz Árpád népe) Pannónia tartományba érkezett, látta, h. az ottani népek az ő nyelvükön beszéltek". A késő-avar – onogurok lakta területek helynevei is jórészt magyarok, pedig itt Árpád magyarjainak nyoma sincs. Nagy területeken hiányoznak Árpád magyarjai, de nagy lélekszámú temetőkkel sűrűn jelennek meg az onogurok…" A későavar lelőhelyek többsége az árpád-kori források alapján összeállított etnikai térképen a »túlnyomórészt magyar« területekre esik, Anonymus Gesta Hungarorumában a honfoglalást úgy írja le, h. először a hunok jöttek be, akik a magyarok rokonai, majd utánuk a magyarok. A kijevi Orosz Őskrónikában pedig ezt olvassuk: "Keletről, a szkíták földjéről először a bolgár-törökök (hunok) érkeztek és telepedtek Duna mentén, majd az oborok és a fehér ugorok következtek (ezek az avarok és a hozzájuk csatlakozott onogurok), később a fekete ugorok érkeztek (ez Árpád népe)…" A fehér" és a "fekete" csoport megkülönböztetése a belső-ázsiai népeknél gyakori.
A gyorskorongolt kerámiákra a minőségi, specializált gyártás a jellemző, melyre készítés technikájuk mellett az egyedi nyersanyaguk is utal. A gyorskorongolt szürke és sárgakerámiák nyersanyaga a legtisztább és leggondosabban kiválasztott, amely erős és specializált hagyományokat tükröz. A lassúkorongolt kerámiák átmenetet képezhetnek a gyorskorongolt kerámiák felé, szintén egységes nyersanyagból készültek. Vizsgálataink alapján specializációt és standardizációt figyeltünk meg a kerámiakészítésben, vagyis az avar kori Dunaszentgyörgyön egy igen jól szervezett fazekasság működött. Kreiter Attila, Bajnóczi Bernadett, Tóth Mária, Skriba Péter, Viktorik Orsolya, Pánczél Péter A dunaszentgyörgyi kerámiavizsgálati eredmények megtekinthetők az MNM Régészeti Adatbázisában a természettudományos vizsgálatok alatt:
'onogur-bolgár' törzsszövetség, v. a Kazár birodalom hun-utód államaiban. Évszázadokon át a Magyarok szerves részét alkották a Hunok és az Avarok államszervezetének, gazd. -i és mûveltségi életének. A hun-magyar mondák közös eredet-hagyománya innen származhatott. Számos régészeti és embertani bizonyíték van arra is, h. a Hunok és az Avarok azonos fajú turáni népek voltak. Ezt az is alátámasztja, hogy a görög bizánci források arra utalnak, hogy a Hunok és Avarok nyelve azonos volt (Dr. Nagy Sándor: A magyar nép kialakulásának története). Mind az egykorú írásos források, mind az embertani vizsgálatok, mind pedig a régészet eredményei egyértelműen azt vallják, hogy az avarok nem tűntek el Nagy Károly hadjáratai után, hanem nagy és népes tömbökben megérték a magyar honfoglalást, s összeolvadtak a honfoglalókkal. Egyedül az un. késő-avar korból 35-40 000 hiteles sírleletünk van. (László Gy. : A "kettős honfoglalás"; ugyanott a vonatkozó irodalom is megtalálható. ) Lipták Pál vizsgálatai szerint a kora Árpád-kori magyarság embertani képlete lényegében azonos jegyeket mutat a késő avar kori temetõk koponyáival.
A siker azonban csak átmeneti lehetett, és miután augusztusban leverték a szabadságharcot, a trónfosztói határozatot semmisnek tekintették. A negyedik trónfosztás (1921) [ szerkesztés] A trianoni békeszerződés aláírása után Horthy Miklós kormányzó Teleki Pált bízta meg kormányalakítással, aki – miután többé-kevésbé rendezte a magyar állam belpolitikai kérdéseit – egy igen fontos eseménnyel volt kénytelen szembesülni. IV. Károly király ugyanis bejelentette, hogy újfent igényt tartana a magyar trónra, és 1921 márciusában Szombathelyre érkezett. Innen indult húsvét vasárnap Budára, ám az antanthatalmak kijelentették, hogy nem hajlandók elismerni a Habsburg-ház restaurációs törekvéseit. A fenyegetett helyzetben ráadásul Románia, Csehszlovákia és Jugoszlávia létrehozták a kisantantot, amely egy esetleges puccs után azonnal megtámadta volna Magyarországot. Károly így lemondott vágyairól, de csupán egy időre. 1921. október 20-án azonban IV. A habsburg ház trónfosztása tv. Károly ismét Magyarországra érkezett, és Sopron környékén támogatókat is szerzett magának ( Rakovszky István, Gratz Gusztáv, ifj.
Ő ugyanis az Országos Honvédelmi Bizottmány (OHB) elnökeként a Habsburg-ház trónforsztását szorgalmazta. Trónvesztettnek, kirekesztettnek nyiváníttatik Április 12-én megszövegezte a Függetlenségi Nyilatkozatot, de arra sem az OHB, sem az országgyűlés támogatását nem sikerült megszereznie. A habsburg ház trónfosztása 6. Ezért hát saját töretlen népszerűségét kihasználva a nyilvánossághoz fordult – írja a. Április 14-én ugyanis nyílt ülést tartottak Debrecenben a Nagytemplomban, ahol a megjelent tömeg hatására a képviselők már nem mertek Kossuth indítványával szembefordulni. Az országgyűlés közfelkiáltással fogadta el a Habsburg-ház trónfosztásáról és a függetlenség kikiáltásáról szóló javaslatot, majd Kossuthot kormányzó-elnökké választotta. Magát a Függetlenségi Nyilatkozatot öt nappal később adták ki. Hosszú, de érdemes végigolvasni az első két cikkelyt: "1. Magyarország a vele törvényesen egyesült Erdéllyel és hozzá tartozó minden részekkel és tartományokkal egyetemben szabad, önálló és független európai státusnak nyilváníttatik, s ezen egész státus területi egysége feloszthatatlannak s épsége sérthetetlennek kijelentetik.
A szabadságharc 1849 elején elveszettnek tűnt: Windischgrätz herceg csapatai elfoglalták a fővárost, s a kápolnai csatában vereséget mértek a magyar főerőre. I. Ferenc József ezért március 4-én kiadta (az életbe soha nem lépett) olmützi alkotmányt, amely Magyarországot részeire bontva, a koronatartományok egyikeként tagolta be a birodalomba. A kocka azonban fordult: a tavaszi hadjáratban a honvédsereg az osztrák határig kergette vissza a megtépázott osztrák hadakat. Kossuth már az olmützi alkotmány közzététele után felvetette: nem kötelessége-e a nemzetnek méltó választ adni a kihívásra, de a Batthyány-kormány egykori híveiből alakult "békepárt" és a hadsereg egyes tisztjei akkor ellenezték a függetlenség kimondását. Az április eleji nagy győzelmek után a fővezér Görgey Artúrral és a tábornoki karral tárgyalva már nem ütközött különösebb ellenállásba. A habsburg ház trónfosztása pdf. Tervét április 12-én terjesztette az Országos Honvédelmi Bizottmány, majd másnap az országgyűlés zárt ülése elé. Az inkább népgyűlésre emlékeztető országgyűlés április 14-én ült össze a debreceni Nagytemplomban.