1041 Budapest IV. ker., Deák Ferenc utca 71 (20) 312567 vagyonvédelmi rendszerek, villanyszerelés, vagyonvédelmi rendszerek telepítése, gázszerelés, gázkészülék szerelés, központifűtés szerelés, vízszerelés Budapest IV. ker. 1039 Budapest III. Vagyonvedelmi rendszer tervező . ker., Hadrianus utca 7. (1) 2443532, (30) 5333398 vagyonvédelmi rendszerek, biztonságtechnika, beléptetőrendszer, beléptetőrendszerek, karbantartás, riasztórendszer, szerviz, megfigyelő rendszerek telepítése, cctv kamera rendszer, kamera javítás, biztonságtechnikai rendszerek, behatolás védelem, vagyonvédelmi rendszer, gprs és gsm távfelügyelet, szórakoztató elektronikai cikk javítás 1023 Budapest II. ker., Frankel Leó út 49. (20) 9343999 vagyonvédelmi rendszerek, biztonságtechnika, beléptetőrendszer, vagyonvédelem, tűzjelző rendszer, kamera, riasztók, riasztórendszer, távfelügyelet, videokamerás megfigyelő rendszerek, megfigyelő rendszerek, videorendszer, biztonsági berendezések, riasztó beszerelése, karbantartása Budapest II. ker. 1214 Budapest XXI.
Biztonsági kamera telepítés: milyen előnyei vannak a rendszernek? A biztonsági kamera lehetőséget nyújt arra, hogy figyelemmel tudjuk követni, mi zajlik épp a jelen időben cégünknél vagy vállalkozásunknál. A videó rögzítő egységgel a múltban történt eseményeket is vissza lehet nézni, ami egy esetleges incidensnél később bizonyítékként szolgálhat. Távollétünk alatt is hozzáférhetünk a kamerák képeihez, így videó megfigyelésre is kiválóan alkalmasak, amikor máshol van teendőnk. Vagyonvédelmi rendszerek. Felkeltették érdeklődését szolgáltatásaink? Netán további kérdései vannak? Kollégáink készséggel állnak az Ön rendelkezésére: vegye fel velük a kapcsolatot!
Kapcsolat Profi hálózati megoldásokra van szüksége? Keressen minket!
A koszovói herceg féltékenysége vezetett az első rigómezei vereséghez 2020. június 27. 11:41 MTI Hatszázharmincegy éve, 1389. június 28-án (a Julianus naptár szerint június 15-én, Szent Vitus napján) zajlott le a "szerb Mohácsnak" is nevezett első rigómezei csata, amelyben az oszmán török hadak döntő győzelmet arattak a szerbek vezette keresztény csapatok fölött. Az ütközet évszázadokra megszabta Szerbia és vele együtt a Balkán sorsát, egyben a mai napig a szerb nemzeti tudat, hagyomány, emlékezet fontos része. A koszovói herceg féltékenysége vezetett az első rigómezei vereséghez » Múlt-kor történelmi magazin » Hírek. Az első szerb fejedelemségek Koszovó területén alakultak ki, és itt volt az első szerb királyság szíve is. A középkori Szerbia Dusán István uralkodása (1331-1355) idején élte virágkorát, Dusán halála után azonban egymással marakodó részekre hullott, ami megkönnyítette a Balkánon előrenyomuló törökök térhódítását. Az Oszmán Birodalom 1354-ben Gallipoli elfoglalásával vetette meg lábát Európában. I. Murád szultán 1365-ben elfoglalta Drinápolyt (ma: Edirne), ahová székhelyét is áthelyezte.
Rigómezőn kétszer is megütköztek a keresztény hadak az Oszmán Birodalom hadseregével: az 1389-es csatában a szerbek, míg a mintegy hatvan évvel későbbi 1448-as ütközetben a Hunyadi János vezette magyar hadsereg maradt alul a törökökkel szemben. Mindezek ellenére az első rigómezei csata fontos elemét képezi a szerb államiság legendáriumának. A XIV. század elején belviszályok sújtották a Bizánci Birodalmat. Ezt használta ki az Oszmán Birodalom, melynek csapatai először 1351-ben léptek Európa földjére. A törököknek nem egyszerűen a területszerzés volt a céljuk: sokkal inkább behódoltatásra törekedtek, s ha egy ország közigazgatási értelemben meggyengült, akkor gyakorlatilag területileg is a Birodalomhoz csatolták azt. Kétszer diadalmaskodott a török Rigómezőn. Hódításaikat megkönnyítette, hogy a viszálykodások során gyakran kért egyik, vagy másik fél a török hadseregtől támogatást céljai eléréséhez. Ez tette lehetővé például, hogy Bulgáriába is behatolhassanak a hadak. I. Murád hadserege hódításai során elfoglalta Drinápoly, majd 1371-ben Maricánál súlyos vereséget mért a bolgár és szerb csapatokra.
Életében Miloš Nikolának hívták. A későbbi nevét Obilić, korábban Kubili, Kubilović vagy Kobilić, valószínűleg a török szóból kubila=gyilkos kapta. És ténylegesen, a török történetíró Idris Bitlisi a 15. században egy Miloš Nikolát említ a szultán gyilkosaként. A legenda egy további szereplője Marko szerb királyfi (Kraljević Marko), aki a legenda szerint nem vett részt a csatában. Későn érkezett, így hát ő lett az egyetlen királyi sarj, aki a csatát túlélte és a török uralmat el kellett ismernie. Marko Mrnjavčević a mai Makedóniában uralkodott Prilep város környékén. 1393, vagy 1394-ben halt meg a rovinei csatában, I. Bajazid oszmán szultán havasalföldi hadjárata során. Első rigómezei csata. Utolsó szavai állítólag azok voltak, hogy inkább meghal, ha cserébe a kereszténység diadalmaskodik. A legendában 160 évig élt, és prilepi várából kilovagolva keresztény szűzeket mentett meg az oszmánoktól való megrontástól. A szultán tiltása ellenére bort ivott a ramadán ideje alatt. Emellett a szultánnal harcolt egészen Arábiáig.
Murád erői ezt követően elfoglalták Nist. Mivel a szerb fejedelem nem számított további török előrenyomulásra – egyebek mellett I. Tvrtko bosnyák király támogatását élvezve –, rátámadt Magyarországra. A Szerémségben számos győzelmet aratott, majd békét ajánlott Luxemburgi Zsigmondnak, mivel attól tartott, újabb török támadás érheti. A dolog azért is meglepő, mert a hadjáratot – nem mellékesen – éppen Zsigmond ellenfeleinek támogatása miatt indította. Ezt követően számos más európai uralkodótól is segítséget kért Lázár, ám nem járt sikerrel. A kudarc okán a térségben igyekezett további szövetségeseket keresni, akár még korábbi ellenségei között is. Sikerült is néhányukat megnyerni, ám éppen a korábbi ellenségeskedés okán ez meglehetősen vérszegény formáció volt. Mindezek ellenére döntő támadásra szánta el magát a török ellen. Erre Rigómezőn, 1389. június 28-án került sor. Első rigómezei csata. Miközben még mindig erősen tartja magát az a nézet, hogy a szerb csapatok mintegy negyvenezer főből állak, ez nehezen képzelhető el, az utánpótlás biztosításának korabeli nehézségei okán ugyanis szinte emberfeletti feladat lett volna ilyen létszámú erő összetrombitálása.
Magyar vonatkozású érdekesség, hogy 1366 körül egyes portyázó török csapatok már a Balkán-hegységen is átnyomultak és egy magyar csapattal is megütköztek. Ez volt a magyarok és törökök első mérkőzése; a csata színhelyét és részleteit ugyan homály fedi, a diadal azonban – a Nagy Lajos által Mariazellbe küldött ajándékok után ítélve – a magyaroké volt. 1371-ben a Marica folyónál vívott csata nyomán török fennhatóság alá került Macedónia és Dél-Koszovó is. Az ütközet sorsdöntő jelentőségűnek bizonyult, a törökök végleg megvetették a lábukat a Balkán-félszigeten. Az anarchiába süllyedt Szerbia trónjára ekkor került Hrebeljanovics Lázár, aki 1381-ben sikeresen visszavert egy török támadást, de öt év múlva át kellett engednie a töröknek Nis városát. 1387-ben Lázár újabb győzelmet aratott ugyan, de belátta, hogy szövetségesekre van szüksége. Megegyezett Tvrtko bosnyák királlyal, Sisman bolgár cárral, néhány albán fejedelemmel és Mircea havasalföldi vajdával, hogy együttes erővel szállnak szembe a hódítókkal.
I. Murád szultán 1389-ben indított ismét támadást, és az egyesült szerb-bosnyák-albán-havasalföldi hadak Rigómezőnél ( Kosovo Polje), a mai Pristina közelében vállalkoztak az összecsapásra – írja a történelmi lap. Az 1389. június 28-án lezajlott ütközetben a törökök voltak számbeli fölényben, a szultán csapatainak létszáma mintegy 27-40 ezer főt tett ki, míg a Lázár vezette koalíció 12-20 ezer katonával rendelkezett. A támadást a szerbek indították, eleinte fölénybe is kerültek. A kritikus pillanatban azonban a Lázárra féltékeny koszovói herceg, Vuk Brankovics csapataival kivált és elvonult a csatatérről. Murád nagyobbik fia, Bajazid észrevette ezt, megragadta az alkalmat és ellentámadásba lendült: a törökök lemészárolták a keresztényeket, a súlyosan sebesült Lázárt pedig kivégezték. Murád szultán türbéje A török győzelmet azonban beárnyékolta, hogy meghalt a szultán is: krónikáik szerint már a győzelem után döfte le a harcmezőn egy magát színleg megadó szerb nemes, Milos Obilics ( Miloš Obilić).
1989-ben, a csata 600. évfordulóján tartott ünnepségen Slobodan Milošević szerb elnök egymillió ember előtt mondta el híres-hírhedt beszédét, meghirdetve minden szerb egy államba egyesítését, megelőlegezve a délszláv háborúkat - őt pedig bukása után, 2001-ben ezen a napon adták ki a hágai törvényszéknek.