Itt idén augusztus 20-ától eredeti formájában tekinthető meg a homlokzat és a belső térszerkezet, így a legendás történelmi helyiség is. A munka folyamán olyan értékes tapasztalatokra tettünk szert, amelyeket az épületegyüttes többi részénél is hasznosítani tudunk. Mára végeztünk a palota teljes műszaki, építészeti, művészettörténeti és funkcionális felmérésével. Ez hosszú évtizedek óta váratott magára. Most már pontosan ismerjük a háború utáni átalakításokat, a közművek állapotát és elhelyezkedését. A felmérés végeztével elkezdődhetett az épület rekonstrukciójának és jövőbeli hasznosításának tervezése. Az épületegyüttes helyreállításának tervezését Gutowski Robert vezeti. (... )" 3/4 Mint ahogyan azt a tegnapi, Honvéd Főparancsnokság épületéről szóló cikkben írtuk, egy I. Budavári palota alaprajz. kerületi, zárt körű eseményen elhangzott Fodor Gergely kormánybiztostól, hogy a Program következő ütemében a Budavári Palota A és B szárnyának rehabilitációját kezdik meg, mindeközben a Nemzeti Galéria a C és a D épületben tud majd zavartalanul működni.
Valahogy nem szerették: inkább Gödöllőre jártak aludni. A Palotában a Nemzeti Galéria mostani helye viszont ideális, szinte úgy, ahogy van: kitüntetett helyen, de – hála többek között a Várbazár felújításának – könnyen megközelíthetően helyezkedik el. Épülete – az ablakok rossz minőségétől, túlzott méretétől és számától eltekintve – múzeumnak ideális, tele van levegős, jól csoportosítható, csöndes termekkel. (Megjegyzem, hogy Galéria ablakainak száma még mindig kevesebb, mint pl. a Louvre-é... ) A Nemzeti Galéria, amely mindössze 39 évvel ezelőtt került oda, elhelyezkedésével ünneppé, kivételes alkalommá emeli a kiállítások megtekintését. A Nemzeti Galéria helyére kormányzati központot álmodó megalománia következő áldozati területe a Szent György tér. Városliget, Budavári Palota, Szent György tér. Ezen az idestova hetven éve formátlan területen, amelynek beépítésére már a kora hatvanas évektől kezdve számtalan tervpályázat született, mindenki valami bombasztikusat akar építeni. (A helyszínt ebben a felfogásban a legjobban kezelő pályázat talán Gulyás Zoltán 1962-es nyertes műve, amely legalább kettéosztotta volna a volt Hadügyminisztérium nagy tömbjét).
Először vegyük sorra az itt állt "illusztris" középületeket: a valamikori Hadügyminisztérium és a néhai Honvéd Főparancsnokság ormótlan, 1890-ben épült, ma csonka épülettömbje semmire sem kötelezi az utókort, pláne, ha belegondolunk, hogy ebből a tömbből irányították Magyarország két utolsó, vesztes háborúját. Erre akarunk emlékezni, büszkék lenni? Az 1790 körül épült, hatalmas Teleki Palota sajnos építészetileg eleve felejthető volt, végső állapotában, Giergl Kálmán és Korb Flóris XX. század elején befejezett átalakítása után pedig – bár színvonalas eklektikus épületté lett – éppen mint ilyen, kifejezetten nem illett a Várba. Itt jegyzem meg, hogy a mai, közintézményeket és az eklektikát favorizáló rekonstrukciós roham nem előzmények nélküli, hiszen a XIX. század végén és a XX. század elején számos túlméretes és egyáltalán nem odaillő épület épült a Várban. Ilyen volt a Levéltár tornyos épülete, a Hess András téri Pénzügyminisztérium, a Dísz téri Külügy, a Honvédelmi minisztérium, a Dísz tér északi oldalán épült és Farkasdy Zoltán házával lecserélt hajdani négyemeletes bérház.
Ezek megléte alapvető, közöttük a jégág megléte inkább csak előnyös. A középág felett az agancs dárdában folytatódhat. A korona a szárvég legalább háromfelé osztódása, de ennek alakja alapján beszélünk duplavillás, kehely, kéz alakú, lapátos koronáról is. Bár az agancs bírálati szabályok szerint minden középág feletti ág a korona része, mégis megkülönböztetünk farkaságat és vendégágat. 6 éves Gímszarvas agancs fejlődés 6 Year Old Red Deer Stag antler growth - YouTube. Agancs bírálat Kezdetben a trófeát szemmérték alapján bírálták. Később ezt felváltotta az ágak száma szerinti bírálat, majd 1881-től az agancsot a jellegzetes részek tömege és szárhossza alapján bírálták.
– Palotás G. (1995) Állattan. Mezőgazda Kiadó, Budapest Bán I. - Fatalin Gy. - Fodor T. - Szidnai L. (1986) Élőhely és trófeavizsgálat számítógéppel, Akadémiai kiadó, Budapest Dr. Borzsák Ernő (1991) Vadászati Alapismeretek. Mezőgazdasági Kiadó, Budapest Faragó S. (2002) Vadászati állattan. Mezőgazda Kiadó, Budapest Khalmy T. (1994) Vadászati enciklopédia. Mezőgazda Kiadó, Budapest Országos Vadgazdálkodási Adattár Páll E. (szerk. 1985): A gímszarvas és vadászata. Mezőgazdasági Kiadó, Budapest Dr. Sárkány Pál - Vallus Pál (1971) A vadászat kézikönyve. Mezőgazdasági Kiadó, Budapest Széchenyi Zs. (1979): Szarvasok nyomában és egyéb írások. A gímszarvas agancsának fejlődése - YouTube. Gondolat Kiadó, Budapest Szidnai L. (1978) Trófeák kikészítése és bírálata. Mezőgazda Kiadó, Budapest Szidnai L. (1985) A magyarországi szarvas agancstípusai. Nimród 105 (10). 438-439.
Nádor szerint a nappal bekövetkező közúti vadbalesetekért ilyenkor 99%-ban az agancsgyűjtők felelnek, ugyanis a szarvas egyébként napközben pihen, és csak szürkülettől hajnalig aktív. Ezért ha február-március hónapokban fényes nappal a szántó közepén szarvascsordát látunk, akkor az nagy valószínűséggel azért van, mert az állatok nem mernek elmozdulni a sűrűben lévő emberek miatt. A menekülő állatok időnként ilyenkor befagyott vízfelületre tévedhetnek, ami könnyen az életükbe is kerülhet. Így történt ez például néhány évvel ezelőtt Somogy megyében, ahol egy csatornába hajszoltak egy szarvasrudlit, és 4-5 bika is belefulladt a jeges vízbe. "Hogy hány szarvastehén vetél el, vagy kap tüdőgyulladást, és pusztul el emiatt, nem tudjuk - mondta Nádor. Gímszarvasok kukoricát esznek a Pilisi Parkerdő Zrt. Gmíszarvas agancs fejlődése . egyik szóróján Forrás: MTI/Kovács Attila A begyűjtött agancsok egy része gyűjtőkhöz kerül, a zalai vadászok például tudnak olyan emberről, aki több száz elhullott agancsot őriz a padlásán. Egy másik részét megveszik a vadászok, nekik ugyanis elemi érdekük, hogy minél több információjuk legyen a területükön élő szarvasokról.
Ha a bikát nem zavarják, akkor az agancsa könnyedén leválik, amikor eljön az ideje, ám ha hajszolják, akkor nem leesik, hanem letörik az agancs, ez pedig sérüléshez és abnormális agancsfejlődéshez vezethet. A vadászok megbecsülni sem tudják, mekkora károkat okoznak az agancsgyűjtők az állományban, de az állomány méretét összevetve a hozzájuk került agancsok számával valószínűleg sok millió forintos nagyságrendről van szó. Baleseteket okoznak a menekülő szarvasok Az elhullott agancs hivatalosan a területen vadászatra jogosult szervezet tulajdona, más csak a vadászatra jogosult írásos engedélyével gyűjtheti. "Az agancs a legjobb kézbe vehető mutatója a gím bika állománynak, ezért a vadásztársaságok gyakran rákényszerülnek, hogy megvásárolják azokat a gyűjtőktől" - mondta Nádor. A jelenlegi jogszabályi helyzetben sajnos nincs kiút, ugyanis az erdőtörvény értelmében bárki szabadon közlekedhet gyalogosan az erdőben. Trófeavizsgálat – A dámszarvas agancsa – Vadaszújság.hu. Ha pedig tetten is érnek valakit egy aganccsal a kezében, azzal védekezik, hogy éppen viszi leadni a vadászoknak.
Kicsit leegyszerűsítve a szarvasok a csontrák irányított változatát alkalmazzák az agancsuk növeléséhez. Ennek fényében nem túl meglepő, hogy az állatok ehhez a daganatok növekedéséért felelős géneket vetnek be, az viszont már igen, hogy ilyen jól kordában tudják tartani a növekedést. A kutatás során 19 olyan gént találtak, ami a rákos növekedés elfojtásáért felel, ezek pedig nemcsak az agancsot alkotó sejtek megfelelő kialakulását garantálják, hanem azért is felelősek, hogy a test többi részén is kisebb eséllyel alakul ki rákos megbetegedés. A szarvasoknál a rendelkezésre álló állatkerti adatok alapján ötször alacsonyabb a rák esélye, mint a többi emlősnél, ami vélhetően szintén az agancsok sajátos növekedésére vezethető vissza. Forrás: Science Mag Ma is tanultam valamit 1-2-3: Most együtt csak 9990 forintért! Megveszem most!
Az új agancs akár 2 centit is nőhet naponta Az agancsváltást február elején az idősebb szarvasbikák kezdik, majd a hónap vége felé a fiatalabbaknál is megindul az agancsok leválása. Az agancsot tápláló erek ilyenkor beszáradnak, és befűződik az agancskoszorú alatti összekötő szövet, majd az agancs lehullik. A két agancs rendszerint nem egyszerre válik le, de ha az egyik már lehullt, akkor a másik rövid időn belül követi. Eközben már megindul az új korona fejlődése, és 120 nap alatt 10-11 (vagy akár 13) kiló csontot rak a fejére a bika. A növekedés üteme nagyon gyors, naponta akár 1-2 centimétert is nőhet az agancs. Gímszarvas Forrás: Origo Az agancsgyűjtők a szarvasok nyomain elindulva a hóban könnyedén rábukkannak az elhullajtott agancsokra. Azonban nem érik be ezzel, hanem olykor kutyákkal, csatárláncban kergetik a vadakat. "A fő gond, hogy halálra zavarják őket. Nem tesznek különbséget a tehén- és bikanyomok között, és a vemhes teheneket is betegre hajszolják" - mondta az Origónak dr. Nádor László, az Országos Magyar Vadászkamara Zala Megyei Területi Szervezetének elnöke.