Tóth Árpád Laktam már a magány monostorát, Viseltem már a bús lemondás szürke Kámzsáját, s homlokom megadva tűrte A gondok ráncrepesztő ostorát. Istenem! lesz-e sorsom mostohább? Szívem mélyén, mint odvából az ürge, Könnyem vizétől milyen új és fürge Bánat riad fel? hogy lesz most tovább? Bús az élet, de balga, aki gyászol; Bozótok közt, csendes és árva pásztor, Vágyaim csengős nyáját vigyázva terelem. Olyan jó hinni, hinni: túl sötét tereken Üdvöm rejti egy óra, mint Megváltót a jászol; Mutasd az utat, csillag! ó, messzi Szerelem! 1915. Tóth Árpád: JANUÁR. Hozzászólás írásához regisztrálj vagy lépj be!
szerelem kalkulátor Neved: Szerelmed neve: Biztos, hogy ezt akarod? Egy próbát talán megér! Akár szerelem is szövődhet! Tökéletes szerelem! Szerelmes Vers - Esti sugárkoszorú. Igazi álompár vagytok! Mindkettőtök nevét add meg! Címkék Összegyűjtöttük neked a legigazabb, legszebb, leginkább szívet melengető szerelmes verseket. Gyűjteményünk folyamatosan bővül. Ha úgy gondolod, hogy kedvenc szerelmes versedet szívesen megosztanád másokkal küldd el nekünk és nem csak mi leszünk hálásak neked! Szerelmes vers kereső hirdetések
És most jöjjön a szappan-alaprecept: Eszköz-igény: laborhőmérő, fazék az olajok melegítéséhez, 2 db fakanál, 1-2 spatula, 1-2 merőkanál, egy vastag műanyag edény a lúg keveréséhez (amit érdemes vízzel teli engedett mosogató tálcába rakni, hogy gyorsabban hűljön), 1 műanyag edény a lúg kiméréséhez, 3-4 keverőtál, pontos konyhai mérleg, szilikon formák/szappanöntő forma, botturmix (amit csak szappanozáshoz használunk) Az illat és a látvány is csodás! (Fotó: Fábiánné Nagy Mariann) Szappan-hozzávalók: 225 g sheavaj 375 g kókuszolaj 300 g olivaolaj 450 g napraforgó olaj 513 g folyadék (desztillált víz, kecsketej) 188 g nátrium-hidroxid Számtalan típusú szappant tudunk készíteni az alapreceptből kiindulva (Fotó: Fábiánné Nagy Mariann) Elkészítés: A zsírokat egy fazékban melegítsük fel 41-43 fokosra (jobban nem!
Előttünk már hamvassá vált az út, És árnyak teste zuhant át a parkon, De még finom, halk sugárkoszorút Font hajad sötét lombjába az alkony: Halvány, szelíd és komoly ragyogást, Mely már alig volt fények földi mása, S félig illattá s csenddé szűrte át A dolgok esti lélekvándorlása. Illattá s csenddé. Titkok illata Fénylett hajadban s béke égi csendje, És jó volt élni, mint ahogy soha, S a fényt szemem beitta a szivembe: Nem tudtam többé, hogy te vagy-e te, Vagy áldott csipkebokor drága tested, Melyben egy isten szállt a földre le, S lombjából felém az ő lelke reszket? Tóth Árpád szerelmes verse - Tárcámban egy kép. Igézve álltam, soká, csöndesen, És percek mentek, ezredévek jöttek – Egyszerre csak megfogtad a kezem, S alélt pilláim lassan felvetődtek, És éreztem: szivembe visszatér És zuhogó, mély zenével ered meg, Mint zsibbadt erek útjain a vér, A földi érzés: mennyire szeretlek!
A mohácsi csatát vizsgáló MTA-kutatócsoport egyik fő célja az volt, hogy minél előbb meghatározzák, hol is zajlott az 1526-os mohácsi csata. "A közelmúltig kikristályosodott álláspontokkal szemben egy alternatív megoldást ajánlottunk, ami tulajdonképpen nem is annyira alternatív, mert visszatér a XX. század előtti felfogáshoz" - ismertette kutatásuk eredményét Fodor Pál, a tudóscsoport egyik vezetője. Jól meghatározhatóvá válhat a mohácsi csata helyszíne | Demokrata. Szerinte a régiek tudták, hogyan zajlódhatott ez a csata, az 1920-as évek kutatásai viszont félrevitték a tudományos vizsgálódás irányát. Az erről árulkodó eredményeket mutatták be egy minapi konferencián az érdeklődőknek. A kutatók által használt módszer a környezetrekonstrukció volt. "Egy szisztematikus gyűjtőmunka eredménye az egész. Az összes forrás összes földrajzi információját kigyűjtötték, ezt próbálták meg térképre rakva értelmezni, illetve az egymáshoz való viszonyukat meghatározni. Ez, miután elég elem volt - Földvár falu, várelem, domb, nézőtér vagy amfiteátrum, mocsár -, nagyon szépen meg lehetett határozni, hogy ezek együtt hol fordulhattak elő" - írta le Fodor, hozzátéve, hogy kiindulási forrásként Brodarics István korabeli krónikás leírásait használták.
A "Mohács 1526–2026-kutatócsoport" legújabb eredményei A Duna-Dráva Nemzeti Park által szervezett, a Mohácsi Nemzeti Emlékhelyen 2018. december 7-én lebonyolított konferencián, a Fodor Pál és Pap Norbert professzorok által vezetett "Mohács 1526–2026: rekonstrukció és emlékezet" projekt történeti földrajzi kutatásokat végző kutatócsoportja is részt vett. A mohácsi csata centrumterületének beazonosítását célzó, 2017 júniusa óta zajló vizsgálatok legújabb részeredményeit Pap Norbert, a kutatócsoport vezetője foglalta össze, "Duna – mocsár – Karasica: az 1526. évi mohácsi csata főbb helyszínei" című előadásában. A konferencia plenáris ülése az MTA pécsi székházában A kutatásvezető és geográfusokból-történészekből, valamint régészekből álló csapata (Dr. Mohacsi csata térkép . Kitanics Máté, Dr. Gyenizse Péter, Szalai Gábor, Morva Tamás, Dr. Nagy Levente, Hancz Erika, Polgár Balázs) szakított a korábbi megközelítésekkel. Bizonyítékokon alapuló módszerrel, az írott források, régi térképek, távérzékelés, a természeti földrajzi sajátosságok értelmezése, a régészeti adattár és részben térinformatikai eszközök felhasználásával modellezte a térség korabeli környezeti viszonyait és meghatározta a csata helyének főbb földrajzi jellemzőit.
A majsi feltételezett csatahely környezeti jellege ugyanakkor nem felel meg a korabeli leírásoknak. Ha a Borza-pataktól délre és nyugatra, Majs környékén lett volna a csata, akkor a keresztény seregeknek a megáradt Borza elé kellett volna felsorakoznia. Továbbá itt nem azonosítható a források által említett árok és mély mocsaras terület sem a balszárny mellett. A mohácsi csata | Tabula Hungariae. Ahhoz, hogy a vereség után a sereg egyik része a mocsárba, másik része a Dunába vesszen, harmadik része pedig észak és kelet felé meneküljön, még előbb át kellett volna kelniük a Borzán. Erre utaló források és leletek azonban nem kerültek elő. Az elmúlt kilenc évben a Janus Pannonius Múzeum munkatársai átvizsgáltak itt mintegy hetvenhektárnyi területet, és több mint 200 darab, 1500-as évekből származó hadileletet gyűjtöttek be. Adódik a kérdés, sok vagy kevés ez a leletmennyiség a középkor egyik legnagyobb csatájának feltételezett helyszínén. Összehasonlításképpen: 1632-ben a lützeni csatában 45 ezer fő vett részt, feleannyi, mint a mohácsi ütközetben.
A szakemberek megállapították, a keresztény seregek Mohácson és környékén táboroztak. Nagyharsányi csata – Wikipédia. A fő összecsapások a mély, Duna menti mocsár és a nagy árok találkozásánál, a középkori Földvár, a mai Sátorhely közelében zajlottak, és a sátorhelyi kiemelkedés lehetett az a domb, amiről Brodarics István krónikás beszámolt. Pap Norbert hozzátette, a kutatócsoport munkája egy százéves vitát zár le, és egyben rehabilitálja a mohácsi kutatás XIX. századi úttörőinek elképzelését.
Az egykori település fekvése azért különösen fontos, mert a csata történetének magyar krónikása, Brodarics István püspök visszatekintése e falu elhelyezkedését veszi alapul a helyszín meghatározásakor – tette hozzá. Pap Norbert szerint az elmúlt mintegy száz évben a kutatók több mint egy tucat lehetséges pontot jelöltek meg a mohácsi síkon a falu helyét illetően. Elmondta: kutatótársaival földrajzi névelemzéssel, írott források, történeti térképek, a térség gazdasági szerkezetének, tájhasználati változásainak és a földrajzi telepítő tényezők elemzésével vizsgálták, hogy hol helyezkedhetett el a település, mivel foglalkoztak a lakói. A kutatók előbb négy lehetséges helyszínt vizsgáltak meg, majd az azokkal kapcsolatos mélyebb elemzések során jutottak arra a következtetésre, hogy az egykori Földvár a mai Sátorhelytől délre, Udvar falutól északra, a Borza-patak mentén, egy átkelőhelynél helyezkedett el. Ezt igazolja a kutatás során elemzett, 1700-ra datálható térkép is. A most beazonosított területen – a patak mindkét partján – 1967-ben folyt már részleges régészeti feltárás, amelynek során egy középkori település nyomait találták meg.
Az egykori település fekvése azért különösen fontos, mert a csata történetének magyar krónikása, Brodarics István püspök visszatekintése e falu elhelyezkedését veszi alapul a helyszín meghatározásakor - tette hozzá. Pap Norbert szerint az elmúlt mintegy száz évben a kutatók több mint egy tucat lehetséges pontot jelöltek meg a mohácsi síkon a falu helyét illetően. Elmondta: kutatótársaival földrajzi névelemzéssel, írott források, történeti térképek, a térség gazdasági szerkezetének, tájhasználati változásainak és a földrajzi telepítő tényezők elemzésével vizsgálták, hogy hol helyezkedhetett el a település, mivel foglalkoztak a lakói. A kutatók előbb négy lehetséges helyszínt vizsgáltak meg, majd az azokkal kapcsolatos mélyebb elemzések során jutottak arra a következtetésre, hogy az egykori Földvár a mai Sátorhelytől délre, Udvar falutól északra, a Borza-patak mentén, egy átkelőhelynél helyezkedett el. Ezt igazolja a kutatás során elemzett, 1700-ra datálható térkép is. A most beazonosított területen - a patak mindkét partján - 1967-ben folyt már részleges régészeti feltárás, amelynek során egy középkori település nyomait találták meg.