Dr. Csanádi Zoltán - YouTube
A Há oldalain található információk, szolgáltatások tájékoztató jellegűek, nem helyettesíthetik szakember véleményét, ezért kérjük, minden esetben forduljon kezelőorvosához!
dr. Csanádi Zoltán • DEOEC Kardiológiai Klinika • Pest megye 4032 Móricz Zs. krt. Dr csanádi zolpan.fr. 22. • Telefonszám: • Email: TÉRKÉP Szakterület: • belgyógyász szakorvos Specializáció: • Rendelési időpontok Mentés 'Orvosaim | Ismerőseim' közé Nyomtatás | megosztás DEOEC Kardiológiai Klinika Magyarország Cím ( TÉRKÉP): 4032 Móricz Zs. 22. További rendelések Bemutatkozás Sajnáljuk, de kérdés | hozzászólás pillanatnyilag nem lehetséges.
2, Mohácsi csata: I Szulejmán hadai elfoglalták Nándorfehérvárt, az ország nyitva állt a törökök előtt. Tomori Pált nevezték ki a délvidék főkapitánnyá, de ő sem ért el sikereket. 1526-ban Szulejmán ismét támadást inditott. A király hadba hívta a nemeseket és a bárokat, de csak lassan gyülekeztek, A mohácsi síkon Tomori Pál kisérletett tett a törökök feltartoztatására, a csata teljes vereséggel végződött, a magyar bárok és főpapok jelentős része elesett. A király menekülés közben a csele-patakba veszet. Szulejmán bevonult Budára, katonái kirabolták a várakat és mindent felégettek. Mindenki menekült, ahogy tudott, Szulejmán még ebben az évben elvonult seregeivel és foglyok tízezreivel. Mohacsi csata valet plus. Az ország azonban király és végvárvonal híján kiszolgáltatottá vált a török hódítással szemben. Következményei: Először Szapolyai János szerezte meg a koronát, majd a bárok megválasztották I Ferdinándot, aki a bátyjától kapott segélyen zsoldos hadsereget toborzott és Szapolyait Lengyelországba száműzte. A pénz elfogyott a hadsereg szétszéledt és Szapolyai pedig visszatért Erdélybe.
Ferdinánd a helyzet megoldására és Buda elfoglalására már októberben hadjáratot indított. A Fels Lénárd vezette, inkább csak ímmel-ámmal folytatott ostrom november 21-én - a tíz évvel korábbihoz hasonlóan - eredménytelenül ért véget. A csorbát kiköszörülendő 1541. május 4-én újabb ostrom indult a főváros elfoglalására, melyet ezúttal ismét Roggendorff vezetett. A szultán ekkor hadjáratot indított az ostromzár alatt szorongatott - általa egyébként királynak elismert - csecsemő János Zsigmond és Izabella királyné megsegítésére. A "felmentő akció" sikerült, a védők és a felvonuló török seregek közé szorult ostromlókat augusztus 22-én tönkreverték, de ez egyben a középkori Buda végét is jelentette. • A Mohácsi vész és az ország három részre szakadása. A szultán nem hagyhatta, hogy e kulcsfontosságú város a bizonytalan helyzetű "csecsemőkirály" és anyja, illetve gyámjai kezén maradjon. 1541. augusztus 29-én, miközben a magyar főurak a gyermek János Zsigmonddal tisztelgő látogatást tettek a szultán táborában, a városba beszivárgó, "nézelődő" török egységek adott jelre elfoglalták a városkapukat és a kulcspontokat.
A hadsereg legnagyobb részét a gyalogság (akindzsárik) tették ki. A lovasság (szpáhik) mellett jellegzetes alakulatuk még a janicsárok, akiket a meghódított országok gyermekeiből vallási fanatistává nevelt katonák alkottak. A korban újdonságnak számított a tüzérség, ami szintén jelentős erőt képviselt a török hadban. 2. II. A török kori Buda (1541-1686). Ulászlót tízéves fia, II. Lajos követte a trónon (1516-1526). Tanács látta el a kormányzást, meggyengült a központi hatalom. A főurak nem az ország egészében gondolkodtak, csak a saját anyagi előnyeiket tartották szem előtt. Ezért a végvárrendszert nem tartották karban, nem volt zsoldoshadsereg, Magyarország védelmi vonala meggyengült. Nagyobb török támadástól még nem kellett tartani, a törököt lekötötte a keleti határa. Habsburg Ferdinánd (az 1519-ben meghalt német-római császár, Miksa kisebbik fia) igényelte a magyar trónt is, miközben a francia király igyekezett megtörni a Habsburg egyeduralmat Európában. A szultán figyelmét felkeltette a viszálykodás és a meggyengült hatalom, ezért Európa felé fordította figyelmét.
Ferdinánd fennhatósága a magyar királyi székhely felett nem tartott sokáig. 1529. szeptemberében a Bécs ellen induló Szulejmán szultán csapatai öt nap alatt (szeptember 3-8. között) elfoglalták. Ez volt Buda történetében az első alkalom, amikor falait ágyúkkal lőtték! Mohacsi csata valet auto. A törökök az általuk elfoglalt fővárost ekkor sem tartották meg, hanem szeptember 14-én átadták a szövetségesüknek és vazallusuknak tartott I. János részére. Bécs alól visszatérve is csak addig időztek Budán, amíg az itt vert hajóhídon átkeltek a Dunán, s egy mindössze háromezer fős, János támogatására rendelt alakulat hátrahagyásával október 25-én távoztak. Ferdinánd már 1530 őszén megkísérelte visszafoglalni a fővárost. Az október 31-én indult ostrom, amelyet Wilhelm Roggendorff tábornok vezetett, december 20-án eredménytelenül ért véget. A vár (a királyi palotát ekkor már többnyire így nevezték) és a város kitartott, pedig addigi történetének leghosszabb és legkeményebb ostromát kellett elszenvednie. Az ostromlók teljesen körülzárták, a várfalakat ismét ágyúkkal törették (egyes falszakaszok le is omlottak! )