operett, 3 felvonás, 195 perc, magyar, 2006. Szerkeszd te is a! Küldés Figyelem: A beküldött észrevételeket a szerkesztőink értékelik, csak azok a javasolt változtatások valósulhatnak meg, amik jóváhagyást kapnak. Kérjük, forrásmegjelöléssel támaszd alá a leírtakat! Értékelés: 12 szavazatból Mi muzsikus lelkek, Most, amikor minden virág nyílik, Gyere, te nímand! Van a Bajza utca sarkán egy kis palota, Látta-e már Budapestet éjjel, Asszony, asszony, csókos asszony, Asszonykám, adj egy kis kimenőt!, Los Angeles, Éjjel az omnibusz tetején - ugye ismerősek ezek a dalok!? Igen, kedves nézőnk, ezek az örökzöld zseniális slágerek - és még jó pár - ebben a darabban hangzanak majd el. Ugye ennél nem is kell több, hogy vonzóvá tegye az előadást!? Pedig még rengeteg dolog van: kitűnő színészek, remek táncok és humor és nevetés és kacagás! És egy nagyon jó történet: Pesten a Józsefvárosban, a Nagytemplom utcában Katóka ünneplésére készül a háznép. Katóka, teljes nevén Pünkösdi Kató, ugyanis színinövendék és éppen előadása volt a színházban, ahol a Csókos asszony című operett címszerepét játszotta.
Siófok, Fő tér 2 2022 ápr. 11. 19:00 - 21:00 A Pannon Várszínház legújabb operett-előadása Siófokon, a Kálmán Imre Művelődési Központ színháztermében. Operett két felvonásban (Karinthy-bérlet) Író: Zerkovitz Béla, Szilágyi László Rendező: Vándorfi László "Van a Bajza utca sarkán egy kis palota. Kisasszony, ha boldogtalan, jöjjön el oda! A kapuja mindig tárva, a gazdája magát várja! Szép kisasszony, jó kisasszony, jöjjön el oda! " Nyitókép: Krausz Andrea
Különben a MUOSZ a Magyar Újságíró Szövetség Andrássy úti székháza is elkelt. Több milliárdért. A vevő azóta is árulja, ahogyan elnézem a több éves kint logó táblát nem sokan érdeklődhet a zegzugos házért. Különben az a palota egy operettben is meg lett zenésítve – mint olyan intim találkahely. egyszerűben fogalmazva a háború előtt nyilvános házként üzemelt. A nóta meg úgy kezdődött – a Bajza utca sarkán van egy palota, oda várom….. a folytatást elfelejtettem.
[1] Források [ szerkesztés] Budapest lexikon I. (A–K). Főszerk. Berza László. 2., bőv. kiad. Budapest: Akadémiai. 1993. 105. o. ISBN 963-05-6410-6 Budapest teljes Utcanév Lexikona. Sprinter Kiadó – ISBN 963-9469-06-8 Erős Zoltán: Magyar irodalmi helynevek A-tól Z-ig. Kis-lant Kiadó Budapest ( 1995) ISBN 963-8284-03-X Jegyzetek [ szerkesztés]
Ez a klub titkos, csak azok a Hoxa tagok olvashatják, akiknek a klub valamelyik adminisztrátora engedélyezi ezt. Csatlakozok a klubhoz! A klubindító hozzászólás: Akár tudod folytatni fejből, akár nem, ha szeretnél egy kis meghitt kávézóban csevegni erről-arról, ami éppen adódik, gyere közénk. Aki nem rendel, és nem cseveg velünk, ha megpihent, egy idő után mehet is tovább!
Amennyiben valamelyik rendezőnek megtetszik egy dal, és beleillik egy készülő filmjébe, akkor a szerzőkkel egyeztetve felhasználja az alkotásába. A jelentkezés mindhárom versenyre elkezdődött A beküldött hangfelvételek alapján megtörténik az előzsűrizés, majd mindhárom döntőbe a legjobb tíz produkciót hívják be a szervezők, ahol 15-15 perces minikoncertekkel mutatkoznak be a zsűrinek. Az ítészek között olyan elismert zenei szakemberek, muzsikusok vannak, mint Andrásik Remo, a Hangszeresek Szövetségének főtitkára, Borcsik Attila, a Petőfi Rádió zenei szerkesztője, Cséry Zoltán, Subicz Gábor és Warnusz Zsuzsa zenészek, Koczka Bori, a Zeneszö operatív vezetője, Koltay Anna, a Petőfi TV zenei szerkesztője, Süli András, a Campus Fesztivál programigazgatója és László G. Gerzson, a Music Channel zenei és programigazgatója. A Fülesbagoly Tehetségkutató a Fülesbagoly Alapítvány szervezésében, az Öröm a Zene rendszerében, 32 zenei szervezet illetve szereplő partnerségében, a Hangfoglaló Program és a Szerencsejáték Service Nonprofit kft.
Lajos, 1847-ben Budapesten ügyvéd. - Imre és Kálmán, debreczeni ügyvédek. - Sándor, ( † 1861. ), nagykárolyi kir. erdőmester. - Ferencz, ismert nevű író. Irói neve: Abonyi Lajos. - Ennek fia Lajos a Nemz. Muzeumban s. őr. - A szoboszlai ágból: István hajdukapitány volt. - Simon 1517-ben szendrői kapitány. - Péter, 1613-ban szolgabíró. Tamás, 1663-ban szolgabíró. Czímer: kékben, zöld alapon álló, pánczélos, nyíltsisakos vitéz, jobbjában buzogányt tart, balját csípőjén nyugtatja. Sisakdísz: zerge, ugrásra emelkedően. Takarók: kékarany, vörösezüst. [1] Rövidítések Marton 1636 [ szerkesztés] Marton Mihály 1636. január 10., Bécs II. Ferdinánd nemesség és címer általa: testvérei Mátyás és Bálint Mihály P 773 Lad. RRR 83/36 [2] Marton [ szerkesztés] Vas vármegyéből származik, hol Meszlen községben volt birtokos. E helységre I. Rudolf és II. Ferdinánd királyoktól adományt nyert. Lukács sándor fiable. Tagjai közül Gergely 1647-ben meszleni birtokosként szerepel. Az 1731 jún. 18-án Felső-Bükk községben tartott nemesi vizsgálat alkalmával Sopron vármegye rendei előtt igazolta nemességét.
Takarók: kék-arany. Külső hivatkozások: zsarolyáni Márton [ szerkesztés] Szatmár vármegye törzsökös családja, mely már a XIV. században Zsarolyán ura volt. 1582-ben Mánd birtokra kapnak kir. adományt György és Albert testvérek, kiknek utódai a Mándy előnevet vették fel. Péter 1590-ben Zsarolyánra új adományt kap. A Zsarolyánban donatárius Márton utódai Hajduszoboszlóra származtak és a Szoboszlai előnevet használták. Egy téves anyakönyvelés következtében e néven szerepeltek is, de Mihály és János fiai egy nemesi per folyamán a tévedést kimutatták és ettől kezdve ismét a Márton nevet használták. A család Pest és Bihar vármegyében is igazolta nemességét. Zsarolyánon és Mándon kívül még Bere, Majtis, Kisszekeres, Tibatelek és az elpusztított Kincse községekben volt birtokos. Lukács Sándor érkezik Vásárhelyre : hirok. Tagjai közűl a hajdumegyei ágból: József, ( † 1858), debreczeni lelkész. - Fiai: Károly (szül. 1815. ) mérnök. - I. Lajos, (szül. 1817. ) debreczeni ügyvéd; 1848-ban ő szervezte és tanította be a honvéd-zenekart. - II.
Tasnád II. Rákóczi György [3] Vö. Puskások címere altorjáni Márton [ szerkesztés] Altorjáni Márton Ferenc 1725. július 5., Bécs III. Címerhatározó/Körtvélyessy címer – Wikikönyvek. Károly általa: felesége név nélkül, gyermekei Péter, András, Ferenc, Lőrinc, Simon, István F 7 Armales No. 67 [4] Marton, Naprágy [ szerkesztés] Faggyas István: A Sajó és a Szuha vidékének kisnemessége. GÖMÖR NÉPRAJZA XVI. Debrecen, 1988. 90. [5] Lásd még: Címerhatározó A Címerhatározó alfabetikus tartalomjegyzéke A │ B │ C │ Cs │ D │ E │ F │ G │ Gy │ H │ I │ J │ K │ L │ Ly │ M │ N │ Ny │ O │ Ö │ P │ Q | R │ S │ Sz │ T │ Ty │ U │ Ü │ V │ W │ X │ Y │ Z │ Zs
– Kleinod: Der Kranich ohne Felsen. – Decken: bg. - rs. Pajzs: vörös alapon, megkoronázott sziklán álló daru, mely jobb lábával parírozó állásban kardot tart. Sisakdísz: a daru a szikla nélkül. Takaró kék-arany és vörös-ezüst. Az armális megléte bizonytalan. Irodalmi említések szerint az ungvári levéltárban volt fellelhető, de az ottani levéltárak többszöri költöztetése, az állomány tűz általi részleges pusztulása kétségeket támaszt. A leszármazást Fodor Zoltán: Mezőtúr város nemes családjai 1848 előtt, Mezőtúr, 1970. (Kézirat, Városi Könyvtár - Mezőtúr) könyvének 169-170. oldala tartalmazza. Orosz Ernő: Heves- és a volt Külső-Szolnok egyesült vármegyék nemes családjai Lázár. Ungvárott volt birtokos. Nemeslevelet II. Címerhatározó/Lázár címer – Wikikönyvek. Ferdinand 1633. évi szept. 19-én adott L. Andrásnak. Az utóbbi Lázár István mezőtúri lakos Hevesben Ung megye bizonyítványával igazolta és hirdettette ki nemességét 1765-ben. Hogy mikor kerültek az első Lázárok Mezőtúrra, nem tudjuk. Az anyakönyvekben az 1770-es években jelennek meg először.
Keldi Farkas Illés, Prekup Kosztin, Mány András, Haragos László, disznópataki Boda György, Antal Miklós, josipláposi Balázs András, Batuza Gergely és János, Román Lukács, Pap János, Hordó István, tordavilmai Géczy János, oláhláposi Pinte György, Isák János, Joszif Demeter, Páska Tivadar, peteritei Frakas Dániel, Bohoczel Konstantin, Lázár Gábor, sósmezői Prekup Farkas, Boér Mihály, bojérfalvai Rogozan Simon (zöld puskások) 1658. augusztus 1. Tasnád II. Rákóczi György nemesség és címer [4] tapolcai Lázár [ szerkesztés] [5] Rövidítések écskai Lázár [ szerkesztés] Őse L. Lukács bérlő, aki a délmagyarországi kincstári birtokok elárverezésekor, 1783-ban az écskai uradalmat vette meg a kincstártól. Fiai: János, aki 1791 május 10-én nyert címeres nemeslevelet, 1793-ban vette át az uradalom kezelését. Ő építtette az écskai templomot; Mihály és József 1804 november 9-én az écskai előnevet nyerték adományul. Lukács sándor fia gt. János Torontál vármegye alispánja volt, 1808-ban 5000 frtos alapítványt tett a Ludovika-Akadémiára.
Fia Ágoston (†1837. ), kinek neje Gyoroki Edelspacher Erzsébet volt. Ennek fia Zsigmond cs. kir. vezérőrnagy, cs. kamarás, a Lipótrend lovagja (†1870 május 17-én), neje gyoroki Edelspacher Viktorin, kitől három leánya született: Mária (szül. 1867 †1893 január 10) gróf Harnoncourt-Unverzagt Felix neje lett, továbbá Zsigmondka és Viktorin. A fenti József a XIX. század harmincas és negyvenes éveiben Temesvárott lakott s Temes vármegye 1832-1841. évi szavazati joggal bíró nemeseinek névjegyzékeiben előfordul. (†1848 július 3. ) Neje gyoroki Edelspacher Julia volt, kitől négy leánya született: Hermina, Vilma, Jozefa és Antonia. A család a XIX. század első felében Német-Écska, Oláh-Écska (mai Ecsehida), Jankahíd, Klekk (a mai Bégafő), Lázárföld, Zsigmondfalva és Lukácsfalva helységekben bírt földesúri joggal. Lásd még: címerhatározó A Címerhatározó alfabetikus tartalomjegyzéke A │ B │ C │ Cs │ D │ E │ F │ G │ Gy │ H │ I │ J │ K │ L │ Ly │ M │ N │ Ny │ O │ Ö │ P │ Q | R │ S │ Sz │ T │ Ty │ U │ Ü │ V │ W │ X │ Y │ Z │ Zs
Az 1754-55. évi nemesi vizsgálatok alkalmával Sopron vármegyében újólag igazolván nemességét, a családból Lászlót, Istvánt és Sándort vették fel Sopron vármegye nemeseinek névsorába. Sopron vármegyéből a család Somogy vármegyébe költözött, hol 1839 aug. 1-én hirdettethette ki nemességét. Tagjai közül Andor jelenleg a Torontál vármegyei Gazdasági Egyesület főtitkára. Címer: (színjelzés nélkül) leveles koronán felugró ló. Sisakdísz: hatágú aranycsillag. Marton család a zöld puskások között [ szerkesztés] A zöld puskások közé tartozó családok (első és második címeres levél): Fejér György, Boda Zakariás, Pap Péter, Marton Illés, Varga Mihály, Bretan Zakariás, Koncz István, Lukács Péter, Vlaik János, Ravasz Máté, Illyei Pál, Marján Farkas, Péter István, Marián Márk, Flora Tódor, György János, Illyes Tódor, Sztoján Tamás, Sztoján Pál, Marian János, Boda Dániel. Keldi Farkas Illés, Prekup Kosztin, Mány András, Haragos László, disznópataki Boda György, Antal Miklós, josipláposi Balázs András, Batuza Gergely és János, Román Lukács, Pap János, Hordó István, tordavilmai Géczy János, oláhláposi Pinte György, Isák János, Joszif Demeter, Páska Tivadar, peteritei Frakas Dániel, Bohoczel Konstantin, Lázár Gábor, sósmezői Prekup Farkas, Boér Mihály, bojérfalvai Rogozan Simon (zöld puskások) 1658. augusztus 1.