Az utolsó szovjet katona, Viktor Silov altábornagy, a hazánkból kivonuló Déli Hadseregcsoport parancsnoka 1991. június 19-én 15 óra 1 perckor a záhony–csapi hídnál lépte át a magyar határt. Cicciolina (Staller Ilona), az Olasz Republikánus Párt képviselője búcsúztatja a szovjet katonákat Kiskunhalason (1989. ) (MTI Foto: Friedmann Endre) A csapatkivonás lebonyolítását a pénzügyi elszámolás hosszú tárgyalássorozata kísérte. Végül egy úgynevezett "nulla megoldás" született, melyben a felek kölcsönösen lemondtak egymással szembeni követeléseikről, azaz egyenlőségjelet tettek a szovjet csapatok által hátrahagyott vagyon és az általuk okozott károk nagysága közé. Borítókép: Kiskunhalas, 1989. Szovjet harckocsi bevagonírozás előtt a pályaudvaron. Tulajdonos: MTVA Fotóarchívum. Készítette: Friedmann Endre. Azonosító: MTI-FOTO-904974 Kedves Olvasó, folyamatosan bővülő Fotótárunkban jelenleg több mint 280 ezer fénykép közül válogathat. Ha cikkünk felkeltette érdeklődését, ebben a témakörben is számos további felvételt talál.
A szovjet csapatok kivonulása Magyarországról 1990. március 12-e és 1991. június 16-a között zajlott le. Az eseményt megelőző államközi tárgyalások eredményei az 1990. március 10-én, Horn Gyula magyar és Eduard Sevardnadze szovjet külügyminiszter által aláírt egyezmény alapján váltak valóra. 47 évig tartó megszállás után Viktor Silov altábornagy személye volt az utolsó szovjet katona, aki megszálló Vörös Hadsereg tagjaként Záhonynál elhagyta Magyarország területét, amelynek emlékére az Országgyűlés a 2001. évi XVII. törvényben nemzeti emléknappá nyilvánította június 19. napját. A magyar szabadság napja alkalmából elmondott ünnepi beszédében Gulyás Gergely, 2011-ben megemlítette, hogy "bár az utolsó szovjet katona, Viktor Silov altábornagy már június 19-én elhagyta az ország területét, de a két állam közötti egyezmény értelmében Magyarország szuverenitása csak 1991. június 30-val állt helyre". Kevesebb megjelenítése További információ Wikipédia
1990. március 10-én Moszkvában aláírták a szovjet csapatok Magyarországról való kivonásáról szóló egyezményt. 1991. június 19-én az "ideiglenesen" Magyarországon állomásozó utolsó szovjet katona is elhagyta hazánkat. Múltidő 2020. 06. 18 | olvasási idő: kb. 5 perc Az Országgyűlés 2001. május 8-án elfogadta az ország szabadsága visszaszerzésének jelentőségéről és a magyar szabadság napjáról szóló koalíciós előterjesztést, amely június 19-ét, az utolsó szovjet katona távozásának emlékére nemzeti emléknappá, június utolsó szombatját pedig – amely az idén június 27-ére esik – a magyar szabadság napjává nyilvánította. Kiskunhalason kezdődött meg a hazánkban állomásozó szovjet csapatok kivonása (1989. április 25. )(MTI Foto: Friedmann Endre) 1944. március 19. óta először nem állomásozott idegen katona magyar földön, az ország visszanyerte önállóságát. Az 1990. március 10-én Moszkvában megkötött magyar–szovjet kormányközi egyezmény 1991. június 30-át rögzítette a kivonulás befejezéseként, a szovjet alakulatok távozása azonban a tervezettnél két héttel hamarabb megtörtént.
Szovjetek a Duna partján Fotó: Sputnik / AFP A békeszerződés 22. cikkelye szerint ugyanis a Szovjetunió annyi katonát, amennyit az ausztriai szovjet megszállási övezettel való kapcsolattartáshoz szükségesnek látott, "ideiglenesen" továbbra is magyar területen állomásoztathatott. Az 1955. május 15-én megkötött osztrák államszerződés értelmében az év végéig nem csak Ausztria, hanem Magyarország területét is el kellett volna hagyniuk a szovjet egységeknek. Az egy nappal korábban, május 14-én aláírt Varsói Szerződés kiegészítő egyezménye azonban lehetővé tette további magyarországi tartózkodásukat. Az 1956-os forradalom és szabadságharc leverését követően az 1957. május 27-ei magyar–szovjet egyezmény szabályozta a szovjet csapatok magyarországi jelenlétét. A Németh-kormány 1990. januárjában csapatai kivonására szólította fel a Szovjetuniót, majd Somogyi Ferenc külügyi államtitkár és Ivan Aboimov külügyminiszter-helyettes között megkezdődtek a tárgyalások, melyeket már az ellenzék is felügyelt.
Az egyezséget 1992. november 11-én Budapesten írta alá Antall József miniszterelnök és Borisz Jelcin orosz elnök. június 19. nevezetes dátum lett a magyar történelemben: az 1944. március 19-ei német megszállás óta először nem állomásozott idegen katona magyar földön. Ennek emlékére 2001. május 8-án az Országgyűlés "az ország szabadsága visszaszerzésének jelentőségéről és a magyar szabadság napjáról" elfogadott 2001. évi XVII. törvényben június 19-ét nemzeti emléknappá, június hónap utolsó szombatját pedig a magyar szabadság napjává nyilvánította. Kiemelt képünk forrása: Fortepan/Szigetváry Zsolt
Március 10-én Moszkvában Horn Gyula magyar és Eduard Sevardnadze szovjet külügyminiszter írta alá az erről szóló egyezményt, amely magába foglalta, hogy a csapatok kivonására 1991. június 30-ig van határidő. Márciusban elsőként a Veszprém megyei Hajmáskérről meg is kezdődtek országszerte a Déli Hadseregcsoport katonáinak, polgári alkalmazottainak, fegyvereinek kivonása. Összesen 45 ezer szovjet katona hagyta el Magyarországot, a mintegy 560 ezer tonnányi felszerelésből 60 ezret szállítottak el, a hadsereg kivonulását követően hatvan laktanyát, tíz légiforgalmi bázist és összesen 5750 épületet hagytak maguk mögött, a teljes kivonulásához 1352 vasúti szerelvényre volt szükség. Kivonuló Déli Hadseregcsoport katonái Fotó: Sputnik / AFP A Németországból (az NSZK és NDK egyesülése után) 390 ezer, Lengyelországból 56 ezer, Csehszlovákiából 70 ezer állomásozó szovjet katonát rendeltek vissza a Szovjetunióba. A magyarországi csapakivonásokat a Magyar Televízió, amatőr filmesek, Mihályi László dokumentumfilmes és a Fekete Doboz Alapítvány stábja is rögzítette.
Az év üzenete az OTP elemzése szerint, hogy bármikor történhet olyan esemény, ami teljesen átrajzolja a gazdasági, piaci elképzeléseket, a diverzifikáció és a kockázatkezelés tehát akkor is kulcsfontosságú, amikor kiegyensúlyozottnak tűnnek a piaci viszonyok. A fekete hattyúk, azaz az előre meg nem jósolható, váratlan események éve volt a befektetői piac számára 2020 - írta az OTP Bank év végi piaci összefoglalójában. fotó: Az elemzésben felidézik: a koronavírus-válság a történelemben mindeddig példátlan módon sokkolta a gazdaságot. Ez nem a gazdasági ciklusokkal összefüggő összeomlás volt, hanem a járvány terjedését megakadályozó intézkedések közvetlen hatására álltak le teljes szektorok, elindítva a globális recessziót. Továbbra sem forgalmazhatók az Aegon és az OTP alapkezelők orosz részvényalapjai. A vírus első hullámában a vendéglátó és rendezvényipar, a turizmus és a kereskedelem gyakorlatilag teljesen leállt és az ellátóláncok is megakadtak. Ez egyszerre okozott keresleti és kínálati sokkot. A második hullámban már helyreállt a gyártás és kereskedelem, így az ehhez kapcsolódó ágazatok kevésbé szenvedték meg ezt az időszakot.
A NATO a háború megindulása után aktiválta többnemzetiségű gyorsreagálású haderejét. OTP Bank Nyrt. - Lakáscélú megtakarítók személyi kölcsöne. Az Európai Unió és a nyugati országok fegyvereket szállítanak Ukrajnának, és szankciókat hoztak Oroszország ellen. Emmanuel Macron a szélsőségek ellen mozgósított egyetlen nagygyűlésén Nyolc nappal a francia elnökválasztás első fordulója előtt a szélsőségek elleni mozgósításra kérte a választókat Emmanuel Macron francia államfő-elnökjelölt szombaton, az első és egyetlen választási nagygyűlésén, amelyen 35 ezren gyűltek össze Európa egyik legnagyobb sportlétesítményében, a Párizshoz közeli Nanterre városában található Défense Aréna stadionban. Megújult Kunhegyesen a Kakat-ér menti terület Megújult a Kakat-ér menti terület Kunhegyesen a Terület- és Településfejlesztési Operatív Program (TOP) két pályázatán nyert több mint 810 millió forintból - közölte a Jász-Nagykun-Szolnok megyei település polgármestere az MTI-vel. Megkezdődött a voksolás az ázsiai kontinensen Megkezdődött az óceániai és az ázsiai magyar külképviseleteken a szavazás a magyarországi országgyűlési választásra és a népszavazásra helyi idő szerint vasárnap reggel.
2022. március 31., csütörtök 14:53:40 / OTP Agrár ▪ Sajtóközlemény A magyar mezőgazdasági termelési volumen 2, 3 százalékkal csökkent 2021-ben. A Központi Statisztikai Hivatal (KSH) adatai szerint tovább nőtt tavaly a magyar mezőgazdaság kibocsátása, ami önmagában nézve sikernek mondható, a mélyebb elemzés és a nemzetközi összehasonlítás azonban árnyalja a képet. Az OTP Agrár szakértői véleménycikkükben a hazai folyamatok áttekintése mellett három európai országgal, Ausztriával, Hollandiával és Lengyelországgal összemérve vizsgálták meg a magyar agrárium 2021-es teljesítményét. Otp bank teljes neve magyarul. Szeretnéd bővíteni a tudásodat az előremutató mezőgazdasági technológiák tapasztalataival? Ha igen, Neked szól a PREGA Konferencia és Kiállítás! Találkozz személyesen azon szakemberekkel, akik a precíziós gazdálkodásban már több éves tapasztalatot szereztek! Időpont: 2022. május 11-12. Tudj meg többet az év agrárdigitalizációs eseményéről! A magyar agrárium jól teljesít, de nem mindegy honnan nézzük A magyar mezőgazdaság teljes kibocsátási értéke a KSH adatai szerint 2021-ben elérte a 3 378 milliárd forintot, a növénytermesztés 61, az állattenyésztés 32 százalékkal járult hozzá a teljesítményhez.