Az ilyen elektronok spirális pályán mozogva az atommagba zuhannának. Így nem értelmezhető az atomok stabilitása, és az atomok vonalas színkép e sem 2. Rutherford-féle atommodell? (5935148. kérdés). A Bohr-féle atommodell 1913-ban Niels Bohr dán fizikus (Rutherford tanítványa) a hidrogénatomra vonatkozóan új modellt alkotott Mestere atommodelljének hiányosságait (stabilitás, vonalas színkép) próbálta megoldani újszerű feltevésekkel (posztulátumok) Azt feltételezte, hogy az atommag körül az elektronok sugárzás nélkül csak meghatározott sugarú körpályákon, ún. állandósult (stacionárius) pályákon keringhetnek A kiválasztott pályákhoz az elektronnak meghatározott energiaértéke tartozik. Ezeket energiaszinteknek nevezzük Bohr szerint az atomok fénykibocsátása és fényelnyelése az állandósult pályák közötti elektronátmenetek során történik fotonok alakjában Magasabb energiájú pályára való átmenetkor: fényelnyelés (abszorpció), fordított esetben fénykibocsátás (emisszió) jön létre Frekvenciafeltétel: Az atom által elnyelt vagy kibocsátott foton energiája az energiaszintek meghatározott E m, E n energiájának különbségével egyenlő: A lehetséges állandósult körpályák sugarai a hidrogénatomban: Ahol r 1 =0, 05 nm a legbelső Bohr-pálya sugara, az ún.
Az elképzelés hiányosságait még 1911-ben felismerte Niels Bohr, aki egyúttal arra is rájött, hogy a felsorolt problémák a klasszikus fizika keretein belül nem oldható meg. Három összefüggő, 1913-ban publikált dolgozatában (Az atomok és molekulák szerkezetéről) a kvantummechanika frissen felismert szabályszerűségeit felhasználva hozta létre a róla elnevezett atommodellt, ami ezután hosszú ideig érvényes maradt. Jegyzetek Források Richard Rhodes, 1986: Az atombomba története. Park Könyvkiadó, Budapest, 2013. ISBN 978-963-530-959-7 p. 82–83. {{bottomLinkPreText}} {{bottomLinkText}} This page is based on a Wikipedia article written by contributors ( read / edit). Atommodellek - Fizika érettségi - Érettségi tételek. Text is available under the CC BY-SA 4. 0 license; additional terms may apply. Images, videos and audio are available under their respective licenses. Rutherford-féle atommodell {{}} of {{}} Thanks for reporting this video! ✕ This article was just edited, click to reload Please click Add in the dialog above Please click Allow in the top-left corner, then click Install Now in the dialog Please click Open in the download dialog, then click Install Please click the "Downloads" icon in the Safari toolbar, open the first download in the list, then click Install {{::$}} Follow Us Don't forget to rate us
Az elképzelés hiányosságait még 1911-ben felismerte Niels Bohr, aki egyúttal arra is rájött, hogy a felsorolt problémák a klasszikus fizika keretein belül nem oldható meg. Három összefüggő, 1913-ban publikált dolgozatában (Az atomok és molekulák szerkezetéről) a kvantummechanika frissen felismert szabályszerűségeit felhasználva hozta létre a róla elnevezett atommodellt, ami ezután hosszú ideig érvényes maradt. Sulinet Tudásbázis. Jegyzetek [ szerkesztés] Források [ szerkesztés] Richard Rhodes, 1986: Az atombomba története. Park Könyvkiadó, Budapest, 2013. ISBN 978-963-530-959-7 p. 82–83.
Az atom stabilitását nem lehetett megmagyarázni, mert ha figyelembe vesszük a pozitív atommag körül forgó negatív töltésű elektronokat, egy ponton ezeknek az elektronoknak el kellett veszniük. Energia és összeesik a maggal szemben. A Rutherford-féle atommodell rövid ideig érvényben volt, és a Niels Bohr dán fizikus 1913-ban javasolt atommodellje váltotta fel, amelyben a korlátok egy részét feloldották, és beépítették az Albert Einstein által 1905-ben kidolgozott elméleti javaslatokat. Rutherford kísérlete Rutherford kísérleti módszere több vékony aranylappal indult, amelyeket a laboratóriumban héliummagokkal (pozitív töltésű alfa-részecskékkel) bombáztak, így mérve a részecskenyaláb elhajlási szögeit az aranyon való áthaladáskor. Ez a viselkedés, amely néha elérte a 90°-os eltérést, nem ért egyet a Thompson által javasolt atomi modellel, amely akkoriban uralkodott. Thompson modellje szerint az atom egy pozitív gömb, amelyben negatív töltésű elektronok vannak beágyazva. Emiatt a modell egy mazsolás pudinghoz hasonlít: a puding az atom, a mazsola pedig az elektronok.
Avogadro törvénye: az azonos térfogatú, azonos hőmérsékletű és nyomású gázok azonos számú részecskét tartalmaznak. (Avogadro-szám: 6*1023, a szénatomok száma 12 gramm C12 izotópban) Elemi töltés: megegyezik a proton töltésével: e=1, 6*10-19 C Elektron: negatív töltésű elemi részecske, John Thompson mutatta ki először. Tömege 9, 11*10-31kg, töltése megegyezik az elemi töltéssel, csak negatív. Az atommag körül kering meghatározott energiaszintű pályákon, amelyek állúhullámokkal írhatók fel (Bohr-féle atommodell) Az atom felépítése (Bohr-féle atommodell szerint): Az atommag pozitív töltésű, protonokból és neutronokból áll (a hidrogén atommagban csak proton van), az atom tömegének legnagyobb része itt található, mégis nagyon apró a teljes atommérethez képest (viszonyítás: ha az atom egy 100m sugarú kör, az atommag sugara 1mm). Az atommag körül keringenek az elektronok, csak meghatározott sugarú (energiaszintű) pályákon. A centripetális erőt az elektrosztatikus vonzás biztosítja. Ezek a pályák állóhullámokként írhatóak le.
A Bohr-modell 1913-ban fejlesztette tovább Bohr elméleti alapon Rutherford atommodelljét. Bohr szerint az atommag körül az elektron csak meghatározott pályákon keringhet, ezeken a pályákon nem sugározhat és a pályákhoz meghatározott energiák tartoznak. Az elektron átmehet egyik pályáról a másikra, de ekkor vagy egy fotont nyel el vagy kibocsát egyet. Ezzel sikerült magyaráznia a hidrogén vonalas színképét. Bohr-modell A de Broglie-modell Bohr modelljét 1923-ban egészítette ki de Broglie. Szerinte az elektron és minden részecske hullámtermészetet is mutat. A hullámtermészetet, az elektronok interferenciagyűrűit 1927-ben Davisson és Germer ki is mutatták elektroncsővel. Ez megmagyarázta, miért csak meghatározott pályákon foglalhat helyet az elektron. De Broglie úgy képzelte, hogy az elektron állóhullámként van jelen a mag körül. A modell viszont csak a hidrogén és a hidrogénszerű ionok színképeit magyarázta, továbbra se magyarázta meg miért nem sugároz az elektron. A molekulák képződésére se adott magyarázatot.
A Poli-Farbe Platinum matt latex beltéri falfesték mosható és dörzsölhető bevonatot képez a falon. Ideális fokozott igénybevételnek és magas páratartalomnak kitett beltéri helyiségek festésére, pl. konyhák, fürdőszobák, folyosók, gyerekszobák, lakóterek védelmére, díszítésére. Ellenálló a magas páratartalommal és a penésszel szemben, nem foltosodik, valamint könnyen megtisztítható az esetleges szennyeződésektől (pl. zsír, olaj, kávé, vörösbor, ételszármazék stb. ). A doboz kibontásakor látható szín eltérhet a végleges színtől, a megfelelő színtónust a festék a teljes száradás után éri el. POLI-FARBE Platinum Barna magnólia B15 5l - Poli-Farbe - Hufbau Téglacentrum - Pécs - Építőanyag kereskedés. A megjelenített színek a monitor különböző beállításainak következtében eltérhetnek a valós színektől!
MINŐSÉGÉT MEGŐRZI Eredeti, bontatlan csomagolásban, a gyártástól számított 24 hónapig. VOC EU limit value for this product (A/l): 200 g/l (2010). This product contains max. 30 g/l VOC. EU-határérték erre a termékre (A/l): 200 g/l (2010). Ez a termék legfeljebb 30 g/l VOC-t tartalmaz.
ALKALMAZÁSI TERÜLET Használatát beltéri, elsősorban diszperziós falfestékkel pl. : Poli-Farbe Platinum egyrétegű beltéri falfestékkel festett falakra javasoljuk. A lakkozást célszerű a festést követően elvégezni. Régebben festett felületek lakkozása során sérülés- és pormentes tiszta alap esetén lehetséges esztétikus felületet kialakítani. Platinum egyrétegű beltéri falfesték hamuvirág 5L. A lakkozástól a fal eredeti színe kissé megváltozhat, ezért javasoljuk a próbalakkozás elvégzését. FELHASZNÁLÁS A Poli-Farbe Platinum falfényt használat előtt gondosan fel kell keverni. Frissen festett felület esetén a lakkozás a festék megszáradását követően elvégezhető. A régebbi festésnek száraznak, tisztának, portól, olajtól, illetve egyéb szennyeződésektől mentesnek kell lenni. A felületre 2 réteg felhordása szükséges a megfelelő minőség érdekében. A felhordást rövid szőrű velúrhengerrel célszerű végezni nedves a nedvesre toldással, függőleges majd vízszintes eloszlatással, hogy a szakaszok egyenletes selyemfényt kapjanak. Az egyenetlenül felhordott lakk a fal fényfoltosságát idézheti elő.