E mellett szól a nyúl, a díszbaromfi, a galamb tenyésztéséről. Informálja a társállattartás növekvő táborát is. Méhészet A Méhészet olvasása nélkül lehet, de nem érdemes méhészkedni Hazánkban a legnagyobb múltú, a magyar méhésztársadalom legolvasottabb szaklapja. A havonta megjelenő folyóirat a 18-20 ezer főre becsült hazai méhésztársadalom véleményformáló többségéhez eljut. Kedvelt rovatai: Méhesről méhesre, Méhegészségügy, Emlékeztető. Kertbarát Magazin Hasznos és szórakoztató segítség a kertben A kéthavonként megjelenő, 68 oldalas színes magazin témái a növényszerető olvasókhoz szólnak, hazai és külföldi kerteket, a növényvilág különlegességeit mutatják be, ismert emberek és kevésbé ismert növénybarátok igényesen kialakított kertjeibe kalauzol el, hasznos ötleteket ad a kertkialakításhoz, kertátépítéshez. Kerti Kalendárium Segíti a kertészkedők munkáját Az elsősorban kiskert-tulajdonosoknak szóló immár 30 éve megjelenő lap segíti a kertbarátok, a kertészgazdák munkáját. Hunor kaptár eladó – Pilismarót – Komárom-Esztergom – Méhészeti eszközök | OMME. Praktikus tanácsokkal szolgálja a hobbikertészek igényeit.
FONTOS HÍREK A EMLÉKEN KAPCSOLATOS ÉRDEKES INFORMÁCIÓK E-mail Az Ön személyes adatait (e-mail) csak erre a célra dolgozzuk fel, a vonatkozó jogszabályoknak és a személyes adatok védelmének elveinek megfelelően. Megerősíti a beleegyezését, ha rákattint a linkre, amelyet elküldünk az e-mail címre. Bármikor visszavonhatja hozzájárulását írásban, e-mailben vagy bármely információs e-mailben található linkre kattintva.
A hirdetés csak egyes pénzügyi szolgáltatások főbb jellemzőit tartalmazza tájékoztató céllal, a részletes feltételeket és kondíciókat a bank mindenkor hatályos hirdetménye, illetve a bankkal megkötendő szerződés tartalmazza. A hirdetés nem minősül ajánlattételnek, a végleges törlesztő részlet, THM, hitelösszeg a hitelképesség függvényében változhat.
A Kerti Kalendárium a kertészek és kertbarátok havilapja. Évi 10 alkalommal, 10 ezer példányban, havonta jelenik meg, január-februárban és november-decemberben összevont számokkal. Pegazus Tenyésztés, sport és háttér első kézből: Pegazus- a lovasok lapja A Pegazus a Magyar Lovassport Szövetség hivatalos lapja, mely havonta megjelenő szakmai tartalmával kielégíti a lovassport aktív résztvevőinek igényeit: a tenyésztésben, a sportban és a háttériparban tevékenykedők részére szolgáltat hasznos információkat. Borászati Füzetek A hegyközségek szakfolyóirata A Borászati Füzetek szerkesztői, munkatársai maguk is ismert és elismert szakemberek. Az újság sokszínű, kiegyensúlyozott tájékoztatásával széles olvasótábort tudhat maga mögött. Speciális témaköreivel, szakszerűségével a hazai szőlész-borász sajtópiacon nem csak vezető, de egyedülálló is. A Mi Erdőnk A magyar állami erdészeti részvénytársaságok lapja A kéthavonta megjelenő magazin bemutatja az állami erdőgazdaságok tevékenységét, feladatait, ahogyan védik és gyarapítják az állami erdővagyont, és eleget tesznek a társadalom közjóléti elvárásainak is.
Fizetési mód kiválasztása szükség szerint Fizessen kényelmesen! Fizetési módként szükség szerint választhatja a készpénzes fizetést, a banki átutalást és a részletfizetést.
Március végén egy kétnapos tudományos konferencián kortárs irodalomtudósok veszik górcső alá a magyar írónő irodalmi munkásságát az ELTE Bölcsészettudományi Karán. Szabó Magda sajátos pozíciót tölt be a hazai irodalmi kánonban. Miközben művei nagyon népszerűek az olvasóközönség körében, és számottevő nemzetközi érdeklődés is mutatkozik irántuk, a hazai irodalomtudomány meglehetősen érdektelenül viszonyul az írónő életművéhez. Mindmáig nem született az alkotói pálya egészét átfogó monográfia, de olyan önálló tanulmánykötet is alig-alig talál az érdeklődő olvasó, amely Szabó Magda műveinek értelmezésére vállalkozik. A közelmúlt irodalmával foglalkozó irodalomtörténészek többségének részéről tapasztalható közömbösség több szempontból is joggal kifogásolható. Egyrészt Szabó Magda olyan regényei, mint a Freskó (1958) vagy Az őz (1959) megjelenésük idején kifejezetten eredeti, szokatlan narratív eljárásokat alkalmaztak, s ezzel jelentős mértékben járultak hozzá a magyar elbeszélői hagyomány megújításához.
szabo Szabó Magda 1917. október 5-én született Debrecenben. József Attila- és Kossuth-díjas magyar író, költő, műfordító. Főbb kötetei: Bárány (1947), Mondják meg Zsófikának (1958), Az őz (1959), Pilátus (1963), A Danaida (1964), Tündér Lala (1965), Fanni hagyományai (1966), Abigél (1970), Ókút (1970). Régimódi történet (1977), Megmaradt Szobotkának (1983), Az ajtó (1987), Für Elise (2002) Szabó Magda költőként kezdte pályafutását, majd regényírásra váltott. A Freskó és Az őz című regényei országos ismertséget hoztak számára. Önéletrajzi ihletésű művei mellett kedvelt témái a női sorsok. A Széchenyi Irodalmi és Művészeti Akadémia és A Digitális Irodalmi Akadémia alapító tagja volt. Szabó Magda férje Szobotka Tibor író volt. Az egyik legtöbbet fordított magyar íróként regényei számos nyelven megjelentek. Szabó Magda számos nívós irodalmi díj birtokosa, 11 regényét filmesítették meg. 2007. november 19-én hunyt el Kerepesen, 90 éves korában. Társszerzőként az elérhető kötetei.