Meghalt Csóré Béla 53 éves korában elhunyt Csóré Béla – derült ki az ismert mulatós zenészt gyászoló L. L. Junior Facebook-bejegyzéséből. A Paraméter híre szerint Csóré Béla február 10-én kapott agyvérzést, azóta más információ nem jelent meg az állapotáról. "Szerencsés vagyok, hogy a barátja lehettem. Meghalt Csóré Béla - Hírnavigátor. Sokat mulattunk együtt, és mindig kölcsönös tisztelettel voltunk egymás felé" – emlékezett meg barátjáról […] A(z) "Meghalt Csóré Béla" című cikk folytatásáért kattints ide!
Kiderült, hogy kétszer kapott agyvérzést a népszerű mulatós zenész, Csóré Béla, akit most egytől egyig gyászolnak a zenésztársai. Zenei kvalitásait annak idején Zámbó Jimmy is elismerte. Az énekes múlt szerdán került kórházba, ahol altatásban tartották. Mindössze 53 évesen halt meg. A Blikknek most az énekes unokaöccse, Vass Ignác beszélt rokona elvesztéséről: Nemcsak a nagybátyám volt, de a második apámként tekintettem rá. Egészen pici korom óta a példaképem volt, az utóbbi években már együtt is zenéltünk. […] Az utolsó percig bizakodtunk, mert javult az állapota. Szerencsére be tudtunk hozzá menni, én a fiával voltam bent, de a felesége is meglátogatta. Mondta neki, hogy szorítsa meg a kezét, ha hallja, hogy itt van vele, és megszorította. Life CÍMKÉK - Csóré Béla. Nagyon bizakodtunk, mert amikor mi ott voltunk, mozgatta a kezét, a lábát. A negyedik napon viszont újabb agyvérzést kapott, ami után már nem tudtak rajta segíteni az orvosok.
Vezetése alatt indult el a kerületben az átfogó városrehabilitációs program, ami hozzájárult a kerület korábbi rossz hírének jelentős javításához. Csécsei 2009 nyarán Retkes Attila pártelnökké választása miatt kilépett az SZDSZ-ből és júliustól függetlenként politizált tovább. 2009. szeptember 2-án megromlott egészségügyi állapotára hivatkozva (2008 októbere óta volt betegállományban, amikor eltörte egyik lábát és nem tudott felépülni) lemondott polgármesteri tisztségéről, emiatt pedig a Régiók Bizottságában betöltött póttagsága is megszűnt.
Nem felejtünk soha!!! Ebben a cikkben a téma érzékenysége miatt nem tartjuk etikusnak reklámok elhelyezését. Részletes tájékoztatást az Indamedia Csoport márkabiztonsági nyilatkozatában talál.
A régi görögség a Zeusz tiszteletére rendezett sportrendezvények alkalmából gyűlt egybe Olimpiában. Az ókori sportszentély máig megőrizte mágikus varázsát, hiszen ahogy Nikosz Kazatzakisz Olimpiáról írja: " nincs még egy táj Görögországban, mely ilyen szelíden, ugyanakkor ilyen állhatatosan intene a békére. " Olimpia röviddel az új Olimpia falu előtt fekszik. E termékeny dombvidék közepén, az Afiosz és Kladeosz folyók összefolyásánál rendezték meg az első ókori olimpiai játékokat. A Zeusz tiszteletére rendezett első olimpiai játékok "startpisztolya" Kr. e. 776-ban dördült el. Első ókori olimpiadas. Négyévente - a játékok közti időszakot "olimpiádnak" hívták - az ország minden részéből, utóbb az egész Római Birodalom területéről összegyűltek az atléták. Az öt napig tartó játékok idején tilos volt fegyvert fogni. Az öttusa diszkosz és gerelyhajításból, távolugrásból, futásból és birkózásból állt. Az atlétáknak meztelenül kellett versenyezni, mert állítólag a sportolók közé egyszer egy nő vegyült - a nők még a nézőtéren sem foglalhattak helyet.
Ebben a sportágban elég gyakran előfordult, hogy a versenyzők a játék után néhány nappal belehaltak sérüléseikbe. Miért volt olyan vonzó mégis az ókori Hellász ifjainak az olimpia? Miért volt érdemes még fiatal életüket is kockára tenni? A legenda szerint az első játékot i. 776-ban, az olympiai Zeusz-szentélyben tartották, és mindössze egyetlen számból állt: egy 192 méteres futóversenyből. Első ókori olimpia. Egy Koroibosz nevű futó győzött, így ő lett a történelem első olimpiai bajnoka. Ettől fogva az olimpiai játékokat 1100 éven át négyévente rendszeresen megtartották, egy Zeusz tiszteletére rendezett, nagyszabású fesztivál részeként. Theodosius császár azonban 393-ban úgy döntött, hogy a játékok túlságosan pogány szelleműek, és megszakította az ősi hagyományt. Az idők során egyre gyarapodott a sportágak száma, végül az 5 napig tartó játékok során 10 versenyszámban mérték össze tudásukat és erejüket az ifjak. Az olimpiai játékok rangja és hírneve szintén egyre nőtt, lassan háttérbe szorították az összes többi, más városokban rendezett versenyeket.
I. Theodóziusz császárnak azonban nem tetszettek az olimpiai játékok, s 393-ban, mint pogány kultuszt, eltörölte, azután földrengések, árvízek pusztítottak rajta. Olimpia 19. századvégi feltárását követően a párizsi Nemzetközi Testnevelési Kongresszuson Pierre de Coubertin báró indítványozta az olimpiai játékok újraindítását. Olimpiában található egy modern múzeum, melyet Coubertin alapított 1894-ben az újkori olimpiák emlékére. A múzeum előtt áll Coubertin szívét őrző oszlop. Végül Athén 1896-ban megrendezte az első olimpiai játékokat. 100 évvel ezelőtt az újkori olimpia első világsztárja Luisz Szpiridon volt. A görögök meg akarták nyerni az athéni játékok csúcspontjának számító marathoni futást. Szpiridon röviddel a cél előtt előzte meg ellenfeleit. A 42 km hosszú versenyt annak a hírnöknek az emlékére rendezik, aki Kr. 490-ben a görögök perzsák feletti győzelmének hírét Marathónból Athénba vitte. "Örvendjetek, győztünk! " - kiáltotta és holtan rogyott össze. A kiterjedt ásatási terület és múzeum megtekintésére egy egész napot kell rászánni.
I. Jakab király igazi sportembernek számított a maga korában. Az ő támogatásával 1604-ben Robert Dover királyi ügyész dél-angliai vidéki birtokán megrendezte az English Olimpic Games (inglis olimpik gémz), illetve a Costwold Games (kocvold gémz) elnevezésű versenysorozatokat, amelyeket pünkösd táján tartották. A többnapos versenysorozatban voltak atlétikai versenyek, botvívás, birkózás, lófuttatás, nyúlvadászat, sakk, ének, zene. A játékokon – az ókori versenyekkel ellentétben – nemi és osztálykülönbségre való tekintet nélkül mindenki részt vehetett. Ezért ezek a játékok szellemiségüket tekintve már nem álltak messze az újkori olimpiáktól. 1793-ban a német testnevelés- és tornamozgalom legnagyobb alakja, Johann Christoph Friedrich GutsMuths (johan krisztof fridrih gucmutsz) kihirdette az olimpiai játékok felújításának azonnali szükségességét. Ekkor még mindig egy évszázaddal az első valódi újkori olimpia előtt járunk. Ferenc Lipót herceg támogatásával létrehozták a mai Németország területén a dessaui Olympiai Egyesületet, amely még az 1830-as években is rendezett antik görög mintájú tornaünnepélyeket.
0 nl) Ezen a ponton került a figyelem középpontjába Budapest. Az ötlet – amelynek egyik fő támogatója a már említett Kemény Ferenc volt – egészen az államvezetésig jutott, hiszen a Millenniummal egybekötve a magyar főváros egy világraszóló eseménynek szolgálhatott volna helyszínéül. Végül Athént egy gazdag görög kereskedő, Georgiosz Averoff mentette meg, így megkezdődhetett a modern kor első olimpiája. A 13-as ugyan nem szerencseszám, mégis ennyi ország nevezett az eseményre (a rendező görögökön kívül Nagy-Britannia, az Osztrák-Magyar Monarchia, Németország, Olaszország, Franciaország, Dánia, Svájc, Bulgária, Svédország, az Egyesült Államok, Ausztrália és Chile). 295 férfi sportoló (nők ekkor még nem vehettek részt), 9 sportág 43 versenyszámában (atlétika, torna, birkózás, vívás, kerékpározás, lövészet, úszás, tenisz, súlyemelés) próbálhatta ki magát. A kor viszonyaihoz képest a rendezésre összességében nem lehetett panasz. Ugyan akadtak nehézségek – későn postázott meghívók, fagyos tengervíz, nem pontosan mért távok –, az 1896. és 15. között rendezett esemény nagyobb fennakadások nélkül zajlott le.