Dunán vízitúrázók számára hasznos alkalmazás az EU INSPIRE direktíva alapján létrejött digitális dunai hajózási térkép. Mosconi duna térkép . A honlap és a rajta elérhető digitális térkép minden olyan hajózásra vonatkozó (kartográfiai) adatot tartalmaz, melyből – mi vízitúrázók – sok információt nyerhetünk és segítségével pontosabban és biztonságosabban tervezhetjük a vízitúráinkat. Többek között::: Folyamkilométerek:: Zárások, terelőművek pontos helye és alakja:: Hidak:: Hajózási utat jelző bólyák:: Hajózási út pontos vonala Az oldal viszonylag csendben működik, nem övezi óriási sajtóérdeklődés, ellenben mi úgy gondoljuk, hogy rendkívül hasznos. A címe:
Ez Kunszigeten szinte egyenkerítésnek számított. Korábban nélkülözhetetlen tetőfedő anyag volt errefelé a gyakori nád. Még az 1900-as évek eleső felében is sok kisebb-nagyobb nádas hullámzott a szélben. Az erdei aljnövényzet ma is sok szép növényt rejt. A hóvirág és a tőzike a tavasz szép virágai, a töltések Mosonu-Duna felőli oldalán kéklik a tavaszi csillagvirág, amit errefelé jácintként emlegetnek. Májusban nyílik az illatos gyöngyvirág. A lápok gyönyörű dísze volt a lecsapolások előtt a nőszirom, hatvan éve még bőségesen virágzott, ma már védett növény ez is. Hasonlóan megritkult a gólyahír, a kék nefelejcs, a fekete nadálytő, melynek leveléből ínséges időkben pipadohányt csináltak az öregek és esküdtek rá, "ez a levél ippen olyan jó, mint a dohány". Vizenyős helyek növénye volt a széles levelű gyékény, belőle sokan tudtak szatyrot kötni, buzogánya pedig jó játék volt a gyerekeknek. Duna vízitérkép 1. Mosoni Duna térkép Paulus 1:25 000 , 7581. Zsombékos helyeken nőtt a sás, amiből az árpakévékhez csavartak kötőt. A kunszigeti réteknek és a folyó menti mezőknek egykor gyakori növénye volt a csomós palka, kunszigeti nevén a csüvő: ez felesleges növény volt, az állat sem legelte le és használni sem tudták az emberek semmire.
Esősebb időben rengeteg a béka Kunszigeten, és nem csak a folyóparton és a mezőkön, hanem a faluban is sok van belőlük. A rovarvilág mégis mérhetetlenül gazdag a Mosoni-Duna menén. Itt ne csak a szúnyogokra gondoljunk! Kora tavasztól késő őszig szálldosnak a vizek felett az aprótól az órisáig terjedő méretű légi kalózok, a szitakötők. A víztükrön bámulatos ügyességgel futkosnak a molnárpoloskák. A lista hosszan folytatható lenne a lepkéktől a bögölyökön keresztül a helyben csöményeknek nevezett darazsakig. A vadon élő madarak közül itt is a fácán a leggyakoribb. A félénk, gyönyörű madárból, amelyet hajdanán megközelíteni sem lehetett, mára ágrólszakadt útszéli kapirgáló lett. Leginkább a fácán állt ellen a mezőgazdaság modernizációjával járó hatásoknak, nem úgy, mint a túzok, amely 60 éve még gyakran látható faj volt Kunszigeten is. A fehér gólyák száma is megcsappant, míg korábban tucatnyi pár költött itt, ma már évente csak 1-2 pár fészkel Kunszigeten. A vízi madarak is megfogyatkoztak, de bíbicet még látni errefelé.
A Dózsa György úton, a mai Ötvenhatosok terén ledöntötték az elnyomás gyűlölt jelképét, a Sztálin-szobrot. A budapesti és vidéki tömegmegmozdulásokat véres atrocitások kísérték. Október 25-én a Parlament előtti Kossuth téren a környező épületekből szovjet harckocsik nyitottak tüzet a tüntető tömegre, az áldozatok pontos száma nem ismert, de száznál többre tehető. 26-án Miskolcon, Mosonmagyaróváron, Kecskeméten, Nagykanizsán dördültek el emberéleteket kioltó karhatalmi sortüzek. Október 30-án Budapesten lincselésbe torkollott a Köztársaság téri pártszékház ostroma. 1956 október 23 eseményei gyerekeknek. A szovjet csapatok november 4-i beavatkozása után a budapesti utcai harcok, továbbá a salgótarjáni és az egri sortűz követelt számos halálos áldozatot. A politikai paletta sokszínűvé válásához hasonlóan az utcán harcoló fegyveres felkelők és a tüntetők sem voltak egységesek, de a nemzeti függetlenség visszaállítása, a diktatúra lerombolása mindegyikük elsődleges céljai között szerepelt. A forradalom sorsát a szovjet katonai invázió pecsételte meg november 4-én, néhány nappal azután, hogy Nagy Imre november 1-jén meghirdette Magyarország semlegességét és kilépését a Varsói Szerződésből.
Ötvenöt esztendővel ezelőtt, 1956. október 23-án tört ki a forradalom Magyarországon. A történelmi eseményre a Zrínyi Média által kiadott, és a Digitális Könyvtárban elérhető A hazáért mindhalálig – 1100 éve című kiadvány részleteit idézve emlékezünk. A lengyelországi események 1956-ban több vonatkozásban is hatottak a magyarországi helyzetre. 1956 október 23 mars. Egyfelől a Poznanban történtek, az azt követő megtorlás, valamint az október második felében bekövetkezett események híre eljutott Magyarországra. A szovjet vezetésnek a "lengyel válság megoldása" során szerzett tapasztalatai hatottak a "magyar kérdés rendezésével" kapcsolatos politikai elképzelésekre és döntésekre. Ki kell hangsúlyozni, hogy a szovjet csapatok 1956. október 19-i harckészültségbe helyezése és a Magyar Néphadsereg részére ekkor kiadott intézkedések – elsősorban a szovjet csapatok esetében – katonai szempontból jó kiinduló alapul szolgáltak a nem várt magyarországi események rendezéséhez. Hruscsov 1956-ig több ízben kifejtette, hogy Magyarországon adott esetben készek minden eszközt felhasználni.
napirenden voltak. Az ország gazdaságilag is a csőd szélére jutott. Az ötvenes évek elejétől egyre fokozódó társadalmi elégedetlenség kezdett hangot kapni, amelynek szócsövei elsősorban az írók, újságírók és egyes politikusok voltak. A hibák és a bűnök mellett az igazság őszinte, nyilvános feltárása mellé álltak. 1955 januárjában megalakult Budapesten az értelmiségiek Kossuth Klubja és március 25-én a DISZ Petőfi Köre. Az erjedést már nem lehetett feltartóztatni. Leváltották Rákosi Mátyást, helyére Gerő Ernő került, de személyével semmit sem oldottak meg. 1956. október 23. | Szeged Ma. 1956. október 6-án ünnepélyesen újratemetik Budapesten az 1949 októberében kivégzett Rajk Lászlót és társait. Az ifjúság ekkor mozdult meg először. A temetés után a belvárosban tüntettek és antikommunista jelszavakat skandáltak. A forradalom és szabadságharc kitörése. Petőfi szobor, 1956. október 23 1956. október 22-én a Budapesti Műszaki Egyetem diáksága gyűlést tartott, ahol az alig egy hete életre hívott MEFESZ-hez való csatlakozásukat döntötték el, hanem megszövegezték a híres 16 pontot, amelyet stencilezett röplapokon maguk a diákok kezdtek terjeszteni az utcákon és az üzemekben.