Balogh István: Magyar néprajzi lexikon 3. (töredék) (Akadémiai Kiadó, 1980) - K-Né Szerkesztő Kiadó: Akadémiai Kiadó Kiadás helye: Budapest Kiadás éve: 1980 Kötés típusa: Vászon Oldalszám: 751 oldal Sorozatcím: Magyar néprajzi lexikon Kötetszám: Nyelv: Magyar Méret: 24 cm x 17 cm ISBN: 963-051-288-2 Megjegyzés: Fekete-fehér és színes fotókkal, ábrákkal illusztrálva. Töredék kötet. Értesítőt kérek a kiadóról Értesítőt kérek a sorozatról A beállítást mentettük, naponta értesítjük a beérkező friss kiadványokról Fülszöveg A magyar népi kultúra hagyományos megjelenési formái napjainkban már eltűnőben vannak. A jelen és közelmúlt gyors, mély változásai már történeti távlatba állították azt a paraszti világot, amely ennek a kultúrának kerete és éltetője volt. Ez a paraszti kultúra számunkra, magyarok számára igen jelentős. Legjelentősebb tárgyi emlékei a múzeumokban tekinthetők meg. Modern nemzeti kultúránkat, az irodalmat, zenét, művészetet eltéphetetlen közvetlen és közvetett kapcsolatok szövedéke fűzi a népi kultúra örökségéhez.
Ezt az örökséget teszi le az érdeklődő olvasó asztalára a Magyar Néprajzi Lexikon, amely a maga mintegy 8000 cikkével és a hozzájuk kapcsolódó kb. 5000 illusztrációval, egyszínű és színes fényképekkel, rajzokkal számvetés, határkő, hiszen néprajztudománynk mai állását tükrözi. Felöleli a magyar néprajz teljes területét.
Skip to navigation Skip to content Az antikvár könyv adatai: Állapot: Jó állapotú (A védőborítók néhol enyhén sérültek. ) Kiadó: Akadémiai Kiadó A kiadás éve: 1977-1982 Kötéstípus: Vászon, védőborító Oldalszám: 3570 NINCS KÉSZLETEN Leírás Átvétel/szállítás A magyar népi kultúra hagyományos megjelenési formái napjainkban már eltűnőben vannak. A jelen és közelmúlt gyors, mély változásai már történeti távlatba állították azt a paraszti világot, amely ennek a kultúrának kerete és éltetője volt. Ez a paraszti kultúra számunkra, magyarok számára igen jelentős. Legjelentősebb tárgyi emlékei a múzeumokban tekinthetők meg. Modern nemzeti kultúránkat, az irodalmat, zenét, művészetet eltéphetetlen közvetlen és közvetett kapcsolatok szövedéke fűzi a népi kultúra örökségéhez. Ezt az örökséget teszi le az érdeklődő olvasó asztalára a Magyar Néprajzi Lexikon, amely a maga mintegy 8000 cikkével és a hozzájuk kapcsolódó kb. 5000 illusztrációval, egyszínű és színes fényképekkel, rajzokkal számvetés, határkő, hiszen néprajztudományunk mai állását tükrözi.
K-Né Második, változatlan kiadás Cím(ek), nyelv nyelv magyar Tárgy, tartalom, célközönség tárgy papír alapú könyv célközönség általános Személyek, testületek létrehozó/szerző Ortutay Gyula kiadó Akadémiai Kiadó Tér- és időbeli vonatkozás kiadás/létrehozás helye Budapest dátum 1987-01-01 Jellemzők hordozó papír méret 31, 2 MB 751 oldal formátum pdf Jogi információk jogtulajdonos Magánszemély hozzáférési jogok Ingyenes hozzáférés Forrás, azonosítók forrás Szendrői Közművelődési Központ és Könyvtár
arra is utal, hogy valamikor Jézus halálának emlékezetére minden háznál kialudt a tűz. Érsekcsanádon még néhány évtizeddel ezelőtt is előfordult, hogy egy-egy gazdasszony addig nem rakott tüzet, amíg más kéménye nem füstölt, nehogy a bolhák ellepjék a házat. Egyéb tilalmak ( → tilalom) is ismertek voltak; pl. nem volt szabad a szárnyas állatot levágni, nehogy dögöljenek az állatok. Szántani sem volt szabad, mert e napon Jézus a földben volt. Ugyanakkor Göcsejben délután a kora tavaszi veteményeket vetették. – A keresztény középkorba vezethető vissza a nagypénteki → tűzgyújtás, annak emlékezetére, hogy hajnalban, amikor Jézust Pilátus elé vitték, a szolgák és katonák tüzet gyújtottak és amellett melegedtek. Nógrád, Heves több helyén ismert ez a magyarázat. Felsőpetényben az I. világháború előtt nagypénteken este tüzet gyújtottak a templom mellett, annak emlékére, hogy amikor Jézus sírját őrizték, a tűz mellett virrasztottak. A tüzet a suhancok és a legények szórakozásból át is ugrálták.
Elterjedt hiedelem volt, hogy aki a folyó vizében megmosakszik, egészséges lesz, nem lesz beteg, nem fáj a szeme, fürge lesz a munkában. A lányok azt várták a mosakodástól, hogy szépek legyenek, ne legyenek szeplősek. Ahol a víz partján fűzfák voltak, odamentek mosakodni, hogy szép, hosszú hajuk legyen. A Székelyföldön éjjel 12 órakor merítettek vizet az Oltból és megszentelték vele az istállót, az állatokat, a házat és ittak belőle, majd megmosakodtak benne. A néphit vallásos magyarázatot is fűzött a szokásokhoz. A folyóvíz mágikus erejét sokfelé magyarázták azzal, hogy azért hasznos nagypénteken, mert Jézust, mikor a katonák kísérték, beletaszították a Cedron patakjába, s ezzel megszentelődött. Ezért néhol → aranyos víz nek is nevezik a napfelkelte előtt merített vizet ( → katartikus rítusok). – A nagypénteki szokások második csoportjába tartozik a → féregűzés. Göcsejben az ilyenkor mondott féregűző szöveg ("Patkányok, csótányok, egerek, poloskák oda menjetek, ahol füstös kéményt láttok! ")
És ettől kevésbé érezheti magát biztonságban. # 7 A figyelem szükségessége nem teljesül. A közösségi média a figyelemről szól. Kiteszed magad, és reméled, hogy megkapod ezt a "lájkot" vagy "megosztást". A probléma az, hogy ha nem kapja meg ezeket a dolgokat, akkor kevesebb embernek érzi magát. És ez rendkívül bántja az önbizalmát. # 8 Ez távol tart az emberektől a való életben. Az embereknek szocializálódniuk kell. Gyarapodunk, miközben másokkal foglalkozunk - még akkor is, ha introvertált vagy. De ha minden idejét a közösségi médiában tölti, és az aktív társasági élet helyett használja, akkor rosszabbul fogja érezni magát. A szociális média aláírja az önbecsülését Ha hiányzik a bizalom, ez nem azt jelenti, hogy a közösségi média veszélyei okozzák ezt. Ha azonban mostanában nem érzed magad, akkor ez néhány jel arra utal, hogy a közösségi média lehet az oka. # 1 Megbánod, hogy online vagy. Ha végül csak azért böngészi a közösségi média hírcsatornáját, hogy megbánja, akkor negatívan érintheti az online tartalom.
Így elejét vehetjük a nem kívánt betöréseknek. Bizonyára kevesen tudják, de számos eset fordult már elő, mikor a nyaralás idején rabolták ki a családi házat, és az elkövetők természetesen a közösségi média oldalakról értesültek a távollétről. A nyaralásunkról megosztott képek lehetőset tartogatnak az illetéktelenek számára hogy felkeressék az üresen hagyott lakásunkat. (Fotó: internet, A kép illusztráció. ) Mit osszunk meg? Ugyanilyen megdöbbentő lehet, hogy a lakásunk különböző szegletében készült fotóink alapján a "hozzáértők" meg tudják rajzolni az egész lakás alaprajzát, így a betörőknek még könnyebb dolguk lesz, hiszen előre tudják, hogy mit hol találnak. Éppen ezért érdemes minél semlegesebb háttérrel készült fotókat posztolni és lehetőleg csak a lakás 1-2 pontjáról, hogy ne lehessen képeink alapján kiismerni az egész területet. Ugyanígy a személyes és fontos adataink megosztásával kapcsolatban is legyünk óvatosak, sőt ha nem muszáj, akkor inkább egyáltalán ne is tegyük közzé őket.
Most a teljes idegenek tudhatják, mit és mikor csinálsz. A tudósok azt mondták, hogy minden olyan személy, akinek a közösségi médiuma van, kölcsönös "barátok" vagy "követői" révén kapcsolódhat egymáshoz. A szociális média veszélyei az önértékelés szempontjából Gondolhatja, hogy az egyetlen dolog, amit aggódnia kell a közösségi média profiljait illetően, az adatvédelem, de nem az. A közösségi média veszélyei sokkal mélyebbek lehetnek. Mint az önértékelésednél. Az online profilok nagymértékben befolyásolhatják, és valószínűleg nem is veszi észre. Önértékelése kulcsfontosságú a jóléte szempontjából. A bizalom hiányában szenvedő személyeknek a szociális média veszélyeit lehet hibáztatni. Íme, hogy a közösségi média károsíthatja önértékelését. # 1 Mindenkinek csak a legjobbakat látod. Ez mindannyiunknak fáj. Az emberek nem teszik online a kemény cuccokat. Az életükben csak a legjobbakat teszik közzé. Tehát amikor online ugrálunk és megnézzük a közösségi médiát, akkor csak azt látjuk, hogy mindenki rendkívül sikeres.
A Munka Törvénykönyve kifejezetten lehetővé teszi a munkáltatónak, hogy munkaviszonnyal összefüggő magatartása körében ellenőrizze munkavállalóját. Figyelembe véve, hogy e tárgyban viszonylag kevés bírói ítélet áll rendelkezésre e tárgyban, a munkáltató akkor jár el körültekintően, ha a munkáltató belső szabályzatban rögzíti fontosabb elvárásait, ideértve az internet-, email-, esetleg közösségi oldal használattal kapcsolatos rendelkezéseit. Ezekben többek között azt is fontos tisztázni, hogy engedélyezi-e az általa biztosított eszközök magáncélú használatát, mely magatartásokat tilalmaz, illetve az ellenőrzést technikailag hogyan bonyolítja le.