Erről az időszakról és a Jókaira nézve példátlanul előnytelen megállapodásról idézzük Hatvany Lajos Házak és asszonyok. Jókai Mór lakásregénye című írását: "Amikor harmadik Róza [ Laborfalvi Róza unokája, az író fogadott leánya] festői kiképeztetése okából Münchenbe költözött, nagyanyját az űrnek olyan iszonya fogta el, hogy a kelleténél nagyobb lakásból [a Kerepesi, mai Rákóczi úti lakásból] egy kisebbe vágyott. Jókai Mór: A cigánybáró/Párbaj Istennel (Szépirodalmi Könyvkiadó, 1979) - antikvarium.hu. A helyükre került bútorokat ismét egymás hegyibe-hátába rakatta, s a bőröndök, a szalma és a csomagolópapír megint úgy töltötték meg a lakást, mintha annak lakói, akikre a költözködés csak fél esztendő múlva várt, már holnap szednék sátorfájukat. Mi sem érthetőbb tehát, minthogy Jókai kapott minden alkalmon, hogy kietlen otthonából meneküljön, s amikor Az arany embert az összes német színpadokon játszották, hol Bécsben, hol Prágában jelent meg a rivalda előtt. Mégis, amikor valamely elvetélt novellájából egy német színpadi mesterember operettlibrettóra valót tákolt össze, s azt a bécsi keringők fejedelme, Johann Strauss méltatta zenére, akkor merő szánalomból a próbákra hívta feleségét.
Ásvai Jókay Móric, közismertebb nevén Jókai Mór (Komárom, 1825. február 18. – Budapest, Erzsébetváros, 1904. május 5. Jókai mór a cigánybáró. ) A márciusi ifjak egyike, regényíró, a "nagy magyar mesemondó", országgyűlési képviselő, főrendiházi tag, a Magyar Tudományos Akadémia igazgató-tanácsának tagja, a Szent István-rend lovagja, a Kisfaludy Társaság tagja, 1876-től 1903-ig a Petőfi Társaság elnöke, a Dugonics Társaság tiszteletbeli tagja. Jókai Mór (1825–1904) református középnemesi családban született Komáromban. Az anyakönyvezéskor a Jókay Móric nevet jegyezték be, de 1848-ban demokratikus érzésű lévén az y-t i-re változtatta, hogy nemesi származása ne kapjon hangsúlyt. Ekkoriban kezdte el használni hivatalos írásokban és művei aláírásakor a rövidebb Mór utónevet is. Iskoláit Pozsonyban (ahová az akkor szokásos módon cseregyerekként, német nyelvtanulás céljából küldték el), Pápán és Kecskeméten végezte. A pápai református kollégiumban ismerte meg Petőfi Sándort és annak unokatestvérét, Orlai Petrich Somát (a későbbi festőművészt); velük együtt vett részt az iskola önképzőkörének munkájácskeméten 1842–44 között jogot tanult.
Barinkay egyedül marad; elkedvetlenedve konstatálja, hogy birtokán mindössze egy mocsár és egy gőgös menyasszony fogadja. Szaffi, Czipra lánya jelenik meg, aki énekével teljesen elbűvöli Barinkayt. Megérkezik a többi cigány is, és Barinkayt vajdájuknak választják. A férfi felveri a Zsupán-házat, hogy az öntelt népség tudtára adja: báró lett belőle – cigánybáró, és Arzéna helyett Szaffit veszi el. A cigányok és Zsupán háza népe gyűlölködve feszülnek egymásnak. II. felvonás Barinkay és Szaffi szerelme beteljesült. Könyv: A cigánybáró (Jókai Mór). Nászéjszakájukon Czipra megálmodta, hogy Barinkay hol lelheti meg az őt jogosan megillető kincset, és meg is találják az elrejtett javakat. Boldogan tervezgetik fényes jövőjüket. Virradatkor a cigányok munkába fognak: fegyvereket kovácsolnak, hisz harcban áll a birodalom. Zsupánék állítanak be, akik erkölcstelenségnek és hatóságsértő ügynek minősítik, hogy Barinkay és a cigánylány összeálltak. Barinkay azonban kijelenti: Szaffi a felesége. A hüledező társaság kérdésére elmesélik: pap helyett egy gólyapár adta össze őket.
Előzmények A török megszállás idején a délvidéki Barinkay-családnak hatalmas vagyonra sikerült szert tennie a basákkal kialakított jó viszonynak köszönhetően. Amikor azonban a törököt Magyarországról kiűzték, Barinkay Gáspárnak is menekülnie kellett. A földesúr a kincset elrejtette a birtokán, majd elbujdosott. A birtokot elkobozta a császár, Barinkay felesége is elmenekült, és egyedül nevelte kisfiukat, Sándort a Balkánon. Teltek-múltak az évek, Mária Terézia idején a száműzötteknek közkegyelmet hirdettek; az elkobzott birtokokat az örökösöknek visszaadták. Kulturinfo Jegyiroda | Jegyvásárlás Online. Az ifjú Barinkay Sándor, aki a nagyvilágot járta és cirkuszi mutatványosként igyekezett boldogulni, egy szép napon arra virradt, hogy ő a temesi Bánságban egy 16000 holdas birtoknak az ura, amibe csak bele kell ülnie. I. felvonás Barinkay Sándort Carnero gróf császári tanácsos, a bécsi Erkölcsvédelmi Bizottság harmadik alelnöke kíséri birtokára, melyet a császárnő kegyéből ünnepélyesen visszaszolgáltat neki. Az uradalom helyén azonban csak egy mocsár áll, a romos Barinkay-kastélyban a dúsgazdag disznókereskedő, Zsupán és lánya, Arzéna terpeszkedik, a híres kincsnek pedig nyoma veszett.
Kétségtelen, hogy a két elbeszélés közül A cigánybáró az ismertebb, de a Strauss-Schnitzer-operett jóvoltából. Annál érdekesebb visszanyúlni az eredetihez, amely, fura történetének mulatságos romantikája ellenére, szokatlanul illúzió nélküli, sőt romboló erővel festi meg a szegedi boszorkánypörök, a prédául esett földek és földönfutók, a Mária Terézia udvarának fénye alatti sötét árnyékok hazai emberöltőit, a felvilágosodás korának túl sötét előestéjén. A Párbaj Istennel alighanem ennél is művészibb, sőt jelentékenyebb alkotás.
J. Strauss Rendező: Toronykői Attila Rendező: Müpa
A Wikikönyvekből, a szabad elektronikus könyvtárból. Recept mérete: 1917 bájt Szakácskönyv Gömöri töltött káposzta Növények Bab-borsó ételek Burgonyás ételek Cukkini ételek Csicsóka ételek Ehető gombák Gombás ételek Gyümölcsös ételek Káposzta ételek Töltött káposzta Karfiol ételek Kukorica ételek Lecsó ételek Padlizsán ételek Rizses ételek Spága ételek Szójás ételek Egyéb zöldséges ételek Különleges receptek Hozzávalók: 1 kg szálas hordós káposzta, 8 szép hordós káposztalevél, 30 dkg félzsíros darált sertéshús, 20 dkg rizs, 5 dkg szárított gomba, 1 tojás, 1 evőkanál zsír, 1 fej vöröshagyma, 30 dkg füstölt kolbász vagy sonka, csontlé. Sajttal és sonkával töltött gomba - Receptkereső.com. 2 dl tejföl, só, törött bors, 1 gerezd fokhagyma, 1 mokkáskanál pirospaprika, késhegynyi majoránna; a rántáshoz 1 púpos evőkanál liszt. Elkészítés: Egy jókora lábas aljára terítjük a szálas káposzta egyharmad részét. Összegyúrjuk a darált húst a félig főtt rizzsel, a kanálnyi zsíron megfonnyasztott, apróra vágott vöröshagymával, a tört fokhagymával, a tojással, és sóval, pirospaprikával, majoránnával ízesítve, a káposztalevelekbe göngyöljük, szélüket jól benyomkodva.
Melegítsük elő a sütőt fokra. Öntsük a szószt a félretett, kihűlt tésztára, keverjük vele alaposan össze. Toljuk a sütőbe, majd kb.