Jól esik a nyári melegben, a vilmoskörte üdeségével és a hársmézes friss joghurt savanykásságával, a hűvösebb napokon pedig, amikor melegebb ízekre vágyunk, a pirított napraforgó telt ízével és karamellizált csokoládéval kényeztet. Csokoládés, ropogós talpon, búzaliszt mentes, pirított napraforgó őrleménnyel készült felverten helyezkednek el a különböző textúrájú rétegek. A napraforgó, a csokoládé, a körte és a méz "szeretik egymást", körbeérnek az ízek, melyeket a vilmoskörte pálinka még inkább kiemel. Magyarország tortája 16 szeletes egész tortaként és szeletben is előrendelhető nálunk, augusztus 20-i vagy azt követő kiszállítással! A 16 szeletes Napraforgó tortát Budapest területén belül INGYEN szállítjuk házhoz! A tápiószecsői Hisztéria cukrászda hozzáadott cukor nélkül készült alkotása nyerte idén a Magyarország Cukormentes Tortája versenyt, amelyet az Egy Csepp Figyelem Alapítvány minden évben a Magyar Cukrász Iparosok Országos Ipartestületével együtt hirdet meg. A "Beszterce rózsája" győzelmét Budapesten, az Országház Vadásztermében tartott sajtótájékoztatón jelentették be, ahol kihirdették a 2021-es Magyarország Tortáját, amely a "Napraforgó" nevű édesség lett, valamint a Vadászati és Természeti Világkiállítás tortáját, a "Nimród" elnevezésű kreációt.
Az ilyen esetekben előfordulhat az is, hogy a győztes tortát magával kell vinnie pl. egy-egy stúdióbeszélgetésre. A médiafelkérések elfogadása a nyertes pályázó és a szakma különös érdeke, így a nyertes pályázótól elvárt kötelesség! Minden pályázó nevezését szeretettel várjuk! Egy Csepp Figyelem Alapítvány és Magyar Cukrász Iparosok Országos Ipartestületének ügyvezetősége
S ah, szabadság nem virul A holtnak véréből, Kínzó rabság könnye hull Árvánk hő szeméből! Hajh, de bűneink miatt Gyúlt harag kebledben, S elsújtád villámidat Dörgő fellegedben, Most rabló mongol nyilát Zúgattad felettünk, Majd töröktől rabigát Vállainkra vettünk. Szánd meg Isten a magyart Kit vészek hányának, Nyújts feléje védő kart Tengerén kínjának. A múltat s jövendőt!
Vannak eltérések az első versszakhoz képest, amelyek a komorságot erősítik. Említettük már az "áldd" és "szánd" szavak cseréjét. De még a szórend felcserélése is ezt a hatást eredményezi, első strófa: "Isten, áldd meg a magyart", utolsó strófa: "Szánd meg Isten a magyart". Az előre kerülő szó mindig sokkal hangsúlyosabb, és az utolsó versszakban ez a szó a szánalom. További, komor hatást növelő eltérések: az első strófa második sorában "Jó kedvvel, bőséggel" állt, az utolsó strófa második sora ellenben: "Kit vészek hányának". A negyedik sor az első versszakban: "Ha küzd ellenséggel", az utolsó versszakban: "Tengerén kínjának" (a "tengerén" szó itt jelzőként szerepel, vagyis a "tengerén kín" tengernyi, tengernél is több kínt jelent). A legtöbb ellentét a virágzó és a haldokló hazát állítja szembe. Az Istenhez címzett könyörgésbe tehát beépül egy haza-himnusz is, melyben megtalálhatók a legfőbb haza-jelképek: címer (bérc, folyók) és zászló, valamint a haza virágzását szolgáló gazdasági és katonai erő.
Istent tartja a történelem mozgatójának, szinte az Ószövetség Istenét idézi, és úgy gondolja, Isten szemében a legfontosabb az erkölcs, tehát Isten döntése a magyarok erkölcsi magatartásától függ. Az Isteni kegyelem végső jele pedig a szabadságban nyilvánul meg. Ez a fajta beszédhelyzet a reformáció irodalmában volt igazán jellemző, a zsoltárköltészetben és a barokk irodalomban is jelen van. Történetszemlélete erősen valláserkölcsi alapú, a bűn-bűnhődés- Isteni kegyelem hármasságára épül. A magyarság bűneit konkrétan nem nevezi meg, de a történelmi hagyományokat ismerve ezek leginkább az egység, az összefogás teljes hiánya, az Istentől való elfordulás, és erkölcsök meggyengülése. Ezért gyúlt harag Isten keblében, és sújtja a magyar népet a zivataros századokkal, a sok-sok szenvedéssel. De a vers beszélője úgy gondolja, már "megbűnhődtük bűneinket", kegyelmet, áldást és a vers végén szánalmat kér Istentől. A végső Isteni kegyelemnek pedig jellegzetesen romantikus módon a szabadságot tartja; Petőfinél találkozhatunk később a szabadság, a teljesség ilyen mitikus módon való szemléletével.
"Isten áld meg a Magyart Jó kedvvel, bőséggel, " (Kölcsey Ferenc) Nemcsak embereknek, műveknek is van születésnapjuk, különösen azoknak, amelyek nem egy személyhez szólnak, hanem egy nemzetet szólítanak meg. Ilyen a magyarok Himnusza, helyesebben nemzeti imádsága, amit Kölcsey Ferenc koszorús költőnk írt 1823. január 22-én Szatmárcsekén. "A nemzeti himnusz – írja egy enciklopédia – olyan dal, ének vagy induló, amely egy nép együvétartozásának tudatát, nemzeti és államiság érzését hivatott reprezentatív formában kifejezésre juttatni… a monarchiák himnuszai többnyire az uralkodó vagy az uralkodóház iránti hűséget is erőteljesen hangsúlyozzák. " A meghatározás első mondata valóban illik Kölcsey és Erkel Himnuszára, de a második rész korántsem. Nagyon érdekes, hogy a mi nemzeti imádságunk – mert valójában egy ima – néphimnusz. Kölcsey 1823. január 22-én írt verse sokkal mélyebbre megy, mint a korban divatos himnuszok világa. Nem az uralkodóra kér áldást, kíván bőséget, jókedvet, hanem az egész magyar nemzetre.
5 mértékadó kvízkérdés, aminél a választ tisztességtelenül egyszerű elvéteni Egy tisztességtelenül egyszerű kvíz, amennyiben rutinos vagy ezekben a témakörökben: híres épületek, megyék, fizika, vívmányok, grammatika. Tudod a megoldást? Kvíz kitöltése
Kölcseynek volt egy ifjúkori barátja, Szemere Pál, akivel Kazinczy pesti baráti köréhez tartozott. Szemere szívén viselte mind a család, mind a kéziratok sorsát. Mind Szemere, mind Szuhány Josephine úgy gondolták, hogy a kéziratok materiális értéket jelentenek Kálmánnak, ami természetesen így is volt. Valamiért elakadtak a tárgyalások az Akadémiával, talán, mert közben ajánlatot kaptak a kor legjelentősebb kiadójától, Heckenast Gusztávtól, aki szintén meg akarta vásárolni a kéziratokat. A kéziratcsomag végül nem lett az Akadémia tulajdona, de másé sem, a család tulajdonában maradt. Különböző leszármazások folytán a Miskolczy család tulajdonába került, és így öröklődött egészen László Magdáig, akinél 1944 nyarán bukkant fel. A kézirat előkerüléséről Papp Viktor adott hírt az Új Magyarság hasábjain, majd a hírt a Nagyvárad című lap is közölte. Az újságban beszámolt arról a történetről, hogyan került a látókörébe a Himnusz kézirata. Kölcsey Ferenc Himnuszának eredeti kézirata Szécsényben, a Kubinyi Ferenc Múzeumban (Fotó: MTI/Komka Péter) Papp Viktor zeneesztétaként Erkellel foglalkozott, ennek kapcsán egyszer egy társaságban beszélgetve egy hölgy megkérdezte tőle, vajon miért nem közli a Himnusz eredeti kéziratát.