A cigány/romani nyelv iránt érdeklődő közönség most egy új tematikájú nyelvkönyvet tarthat a kezében, amelyet évekig tartó szakmai munka előzött meg. A könyv olvasói elsősorban az Origó nyelvvizsgarendszer alap- és középfokú nyelvvizsgáihoz találnak hasznos segítséget. A könyv merít más oláh cigány dialektusok szókincséből is (cerhári, csurári,... bővebben Utolsó ismert ár: A termék nincs raktáron, azonban Könyvkereső csoportunk igény esetén megkezdi felkutatását, melynek eredményéről értesítést küldünk. Oláh cigány szótár magyar. Bármely változás esetén Ön a friss információk birtokában dönthet megrendelése véglegesítéséről. Igénylés leadása 5% 3 890 Ft 3 695 Ft Kosárba Törzsvásárlóként: 369 pont 4 190 Ft 3 980 Ft Törzsvásárlóként: 398 pont 4 390 Ft 4 170 Ft Törzsvásárlóként: 417 pont 2 890 Ft 2 745 Ft Törzsvásárlóként: 274 pont 4 980 Ft 4 731 Ft Törzsvásárlóként: 473 pont 5 995 Ft 5 695 Ft Törzsvásárlóként: 569 pont Események H K Sz Cs P V 28 29 30 31 1 2 3 4 5 6 7 8 9 10 11 12 13 14 15 16 17 18 19 20 21 22 23 24 25 26 27 1
A szótári rész száztizenöt, két hasábra szedett oldalt tesz ki, hasábonként huszonöt-harmincöt, mindösszesen tehát körülbelül hétezer szótári egységgel. Valójában hasábonként csupán öt-hét önálló szó található, mind számos ragozott alakjával. A kötet tehát körülbelül ezerötszáz önálló szót közöl. Azzal számolnunk kell, hogy Győrffy nem volt képzett nyelvész, nem ismerte azokat a fogásokat, amelyekkel egyértelművé teheti a kérdéseit, és megbizonyosodhat arról, hogy valóban a kérdezett szónak megfelelő választ kapta-e. Elemzések majd kimutatják, hol tévedett, hol értette félre az adatközlőit. Oláh cigány szótár online. A koldus szóra például éppúgy a chorro -t adja meg, mint a szegény szóra (utóbbi esetben helyesen) – adatközlői vagy nem értették, hogy mit kérdez, vagy a koldusra nem volt külön szavuk. A nehéz és a kő szavakra Győrffy ugyanazt – pharo – adja meg, ami megint csak félreértésre utal. Az összehasonlító nyelvelemzés segítségével ezek a bizonytalanságok mind tisztázhatók. A kárpáti nyelvjárás alatt semmiképp sem szabad egy egységes, lezárt, standardizálódott nyelvet értenünk.
A cigánysággal foglalkozó irodalom egyik legritkábban felbukkanó darabja Győrffy Endre 1885-ben napvilágot látott magyar-cigány szótára. A szerző a 154 oldalas kis kötet címlapján önmagát "magánzó, Pakson" címmel illeti, és ennél sokkal többet egyelőre nem is tudunk róla, a kötetről pedig annyit tud Szinnyei (Magyar írók élete és munkái), hogy József főherceg, a nádor fia költségén jelent meg – meglehet, bár nem valami drága munkáról van szó, állhatta a költségeket maga a szerző is (utólagos beszúrás: József állta). Hogy hány példányban jelent meg, azt nem tudjuk, de sok semmiképp sem lehetett, mert mára alig maradt belőle példány. Győrffy kötete egy évvel megelőzte a szintén József támogatásával megjelent Sztojka-szótár (Magyar és cigány nyelv gyök-szótára – Románé álává) első kiadását, és három évvel magának a főhercegnek a nagy nyelvtanát. Oláh cigány szótár angol. A szótár tartalmából már többet is kiolvashatunk. Legelőször is azt, hogy a kárpáti nyelvjárás dokumentumával van dolgunk, hiszen a címlap maga mondja, hogy "cigányul mondva vakeriben".
A turisták ellátását ezenkívül a falusi vendéglátás is segíti. Lásd még: Jász-Nagykun-Szolnok megye turisztikai látnivalóinak listája Szabolcs-Szatmár-Bereg megye [ szerkesztés] A megye bővelkedik műemlékekben. Nyíregyháza és Nyírbátor hangulatos történelmi belvárosa mellett különleges látnivalót jelentenek a megyeszerte megtalálható jellegzetes, fából épült haranglábak, a 13. századi csarodai templom és a kazettás mennyezetű tákosi református templom. Nyíregyháza és környéke érdekességei közé tartozik a sóstói skanzen és vadaspark, valamint a Nyírvidéki Kisvasút. Lásd még: Szabolcs-Szatmár-Bereg megye turisztikai látnivalóinak listája Jegyzetek [ szerkesztés] ↑ Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2019. január 1 (magyar nyelven) (PDF). KSH, 2019. augusztus 14. (Hozzáférés: 2019. november 5. ) ↑ Központi Statisztikai Hivatal: Magyarország közigazgatási helynévkönyve, 2018. január 1. (2018. jan. 1. ) (Hozzáférés: 2018. okt. Észak alföldi turisztikai regionale. 11. ) További információk [ szerkesztés] Az Észak-alföldi Régió honlapja Az Észak-alföldi Régió hírportálja m v sz Magyarország régiói Dél-Alföld • Dél-Dunántúl • Észak-Alföld • Észak-Magyarország • Közép-Dunántúl • Közép-Magyarország • Nyugat-Dunántúl
A belföldi vendégek és vendégéjszakák száma az országos érték mintegy 12%-át teszi ki, azaz ez közelíti meg legjobban a régió népességi arányát. Az átlagos tartózkodási idő több mint fél nappal (a külföldiek esetében több mint egy nappal) marad el az országos átlagtól, ami a régió idegenforgalmának tranzit, látogató jellegére utal. Mindezek azt mutatják, hogy vannak még kihasználatlan lehetőségek a Dél-Alföldön. Észak alföldi turisztikai regions. A kereskedelmi szálláshelyeken belül a szállodák száma, szobaszáma, férőhelyeinek száma és az összes kereskedelmi szállásférőhely száma a dél-alföldi régióban a legalacsonyabb, csakúgy, mint az egyéb szállásférőhelyek összes száma. A vendégforgalomban a dél-alföldi régió átlagosan a hatodik helyen található az észak-alföldi előtt, a külföldi vendégek esetében pedig csak Észak-Magyarországot múlja felől. Az összes vendégéjszakák számában a legutolsó helyre került, a külföldiek által eltöltött összes vendégéjszakák esetében pedig szintén csak Észak-Magyarországot előzi meg. A dél-alföldi régióban 1990 óta az országos átlagnál nagyobb mértékben növekedett a férőhelyek és a vendégéjszakák száma, valamint az átlagos tartózkodási idő, viszont jelentősen, 20-30%-kal elmaradt az országos átlagtól a külföldi vendégek és vendégéjszakáik száma.
Jász-Nagykun-Szolnok megyében a bányászat és a feldolgozóipar, Szabolcs-Szatmár-Bereg megyében pedig a logisztikai szolgáltatások (szállítás, raktározás, posta) és a távközlési ágazatok fontos szerepe emelhető ki. A régió természeti adottságai a mezőgazdaság számára jelentősek. Turisztikai szempontból is fontos a táj, hiszen a Hortobágy (nemzeti park) és a Tisza fontos szerepet tölt be a térség életében (örökség- és vízi-turizmus). Észak-Alföld turisztikai régió városai és települései. Emellett a régió gyógyvizes fürdői is vonzzák a látogatókat (Hajdúszoboszló, Debrecen, Cserkeszőlő). A térség sajátos funkcióval rendelkező települései közül kiemelhető Záhony, amely az áruforgalom legjelentősebb keleti kapuja. A régió nyugati felén Jászberény és Martfű emelhető ki, mint jelentősebb iparral rendelkező központok. A régió legkisebb városa Máriapócs, amely nemzeti kegyhely. A régió egyedülálló természeti értékeit a területet érintő nemzeti parkok védik. Itt található Magyarország első védett természeti területet, a Debreceni Nagyerdő és első nemzeti parkja, a Hortobágyi Nemzeti Park, mely az UNESCO Világörökség része is.
A természeti és táji értékek közül a Hortobágy Közép-Európa legnagyobb füves pusztájaként kiemelkedik. Mellette még egy nemzeti park – a Körös-Maros Nemzeti Park – hat tájvédelmi körzet – Hajdúsági TK, Bihari-sík TK, Közép-Tiszai TK, Szatmár-Beregi TK, Kesznyéteni TK, Tápió-Hajta vidéke TK –, 19 természetvédelmi terület (köztük a Tiszaigari Arborétum TT, Zádor-híd és környéke TT, Kecskeri-puszta TT, Tiszakürti Arborétum TT), valamint további 123 helyi védettségű terület található a régióban. Észak alföldi turisztikai régionales. A régió kiemelkedik vízhez kapcsolódó vonzerőkben, a Tisza és mellékfolyói, a Tisza-tó a nyári időszakban jelentős számú turistát vonzanak, a Tisza felső szakasza Szolnokig frekventált vízitúra útvonalnak számít. Az Észak-alföldi régió a magyarországi reformáció kiemelkedő központja: vallási értékei, műemlékei is számottevőek. Fontos turisztikai értéket képviselnek a tradicionális, hagyományos életmód és gazdálkodás népi emlékei, a néphagyományok (Jászság, Nagykunság, Hortobágy, Hajdúság, Szatmár, Bereg), a népi kismesterségek, valamint a nagyrészt kihasználatlan kastélyok és kúriák, melyek hasznosítása kiaknázható lehetőséget jelentenek a jövőre nézve.