1948-ban emigrált. Olaszországban, majd 1951-től Nagy-Britanniában élt. 1951–1972 között, valamint 1983-tól a BBC munkatársa volt. Sárospatakon temették el. Munkássága Fontos szerepe volt a nyugati magyar irodalom összefogásában. A Nyugat esszéíró nemzedékének tagjaként indult. Részt vett az antifasiszta szellemi ellenállásban. Fő érdeklődési területe az olasz reneszánsz, William Shakespeare munkássága, az angol klasszikus festészet és a magyar irodalom öröksége és kortárs eredményei. Nagyon sok elbeszélésében használja az egyes szám első személyt, másokban történeti köntösbe rejti személyes jellegű mondanivalóját, mely majdnem mindig a körül a kérdés körül forog, miért, milyen indítékok alapján választja valaki a hazájától való eltávolodást, ami ugyanakkor nem jelenti annak nyelvétől és hagyományaitól való elszakadást is. Cs-szabo művei, könyvek, használt könyvek - Antikvarium.hu. Kulcsfontosságú műve ebben a vonatkozásban A kegyenc. [3] Jeles lapokban publikált, köztük a Magyarok és az Új Látóhatár címűekben. Tagja volt a lengyel–magyar kapcsolatok ápolását célul tűző, elsősorban irodalommal foglalkozó Magyar Mickiewicz Társaságnak.
Következő könyvei már igazi szépirodalmi alkotások voltak, 1934-től Radnóti Miklóssal és József Attilával, majd Faludy Györggyel versfordítás-gyűjteményt terveztek a szabadságról és emberi méltóságról. A könyv Európai költők antológiája címmel jelent meg Cserépfalvinál. Az 1939-es Magyar néző az európai válsággal foglalkozik, Három költő című 1942-es kötete Byronról, Shelleyről és Keatsről szól, Radnóti és Vas István fordításaival. A háború után esszéket írt elvesztett barátairól, Szerb Antalról, Hevesi Andrásról, Halász Gáborról, Örley Istvánról és Radnótiról. Cs. Szabó László a Közgazdaságtudományi Karon | Budapesti Corvinus Egyetem Egyetemi Könyvtár. Utolsó hazai kötete a Márvány és babér (1947) az Itáliáról szóló versekből válogatott. Első, emigrációs könyve a Magyar versek Aranytól napjainkig (1953) Pilinszkyig követi líránk történetét, azzal a céllal, hogy a külföldön szétszórt magyarok kezébe verset adjon. Az első rész, a Halotti beszédtől Aranyig nem készült el, mivel később már hozzá lehetett jutni magyar könyvekhez Nyugat-Európában. Külföldön összesen 15 magyar nyelvű könyve jelent meg, különböző országokban.
Eztán sorra jelentek meg elbeszélés-, esszé- és útirajz-kötetei. 1936-ban irodalmi munkássága elismeréséül Baumgarten-díjat kapott, 1943-ban a Kisfaludy Társaság tagjává választották. 1935-től 1944-ig a Magyar Rádió irodalmi osztályának vezetőjeként a színvonalas irodalmi rádiózás megteremtője és egyik úttörője lett. A német megszállás után lemondott posztjáról, Balatonfüreden, majd Budán bujkált. 1945 után a Képzőművészeti Főiskolán tanított magyar irodalmat és művelődéstörténetet. Cs. szabó lászló búcsú a vándorévektől. 1948-ban féléves itáliai ösztöndíjat kapott, de hat hét múlva Bóka László államtitkár táviratilag hazarendelte. Már folytak a koncepciós perek, ezért az emigrálás mellett döntött. 1949–1951 között Rómában és Firenzében élt nehéz körülmények között, alkalmi idegenforgalmi munkákból. 1950 végén az Angol Rádió munkatársnak hívta. 1951-től 1972-ig dolgozott a BBC magyar osztályának belső munkatársaként, fordított, beolvasott, külön rovatot kapott. 1958-ban lett angol állampolgár. 1953-ban Rómában kiadott Magyar versek Aranytól napjainkig című antológiája hiánypótló kötetnek számított az emigrációban.
Három Shakespeare darabról; Molnár, München, 1966 Véres drágakő. Két tanulmány a XVI. századi Angliáról; Katolikus Szemle, Róma, 1967 Hunok nyugaton (esszék, 1968, [7] 1994) [4] Római muzsika (naplók, esszék, 1970, 1988) [5] Száz arany esztendő. 1760–1860. Az angol romantikus és praeraffaelita festészet (négy rádióelőadás, 1972) Egy nép s a költészete (különlenyomat az Új Látóhatár 1972 4/5. számából) [6] Petőfiék (tanulmány, 1973) [7] Pokoltornác. Prózaversek; Osveta, London, 1974 ( Szepsi Csombor Kör kiadványai. Magyar sorozat) "A természet én vagyok" (tanulmány, 1974) Pokoltornác (prózaversek, 1974) A gyanútlanok. Öt hangjáték; Európai Protestáns Magyar Szabadegyetem, Bern, 1976 (Az Európai Protestáns Magyar Szabadegyetem kiadványai) Három esszé a művészetről; s. Cs szabó lászló. n., Róma, 1976 Két tükör közt. Beszélgetések; Auróra, Basel, 1977 Vérző fantomok. Elbeszélések; Griff, München, 1979 Hűlő árnyékban; Európai Protestáns Magyar Szabadegyetem, Bern, 1982 Alkalom. Esszék irodalomról, művészetről; Gondolat, Bp., 1982 Közel s távol.
Okos Doboz digitális feladatgyűjtemény - 7. osztály; Történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek; A dualizmus kora Magyarországon Belépés/Regisztráció Külhoni Régiók Tanároknak Etesd az Eszed Feladatok Játékok Videók megoldott feladat főoldal 7. osztály történelem, társadalmi és állampolgári ismeretek a dualizmus kora magyarországon (NAT2020: A dualizmus kora - felzárkózás Európához) Ezeket is próbáld ki Magyarország gyászban
Óra sorszám V. A POLGÁROSODÁS KIBONTAKOZÁSA MAGYARORSZÁGON. A DUALIZMUS KORA (1849 1914) Az önkényuralom A kiegyezés Gazdasági felzárkózás A polgárosodó társadalom Városiasodás. A főváros fejlődése Népesedés.
Tevékenyen részt vettek minden olyan európai nemzetközi konfliktusban, amely Ausztria gyengítését eredményezhette. A magyar emigráció legtekintélyesebb és legaktívabb személyisége Kossuth Lajos volt. Az ország többsége a passzív ellenállást választotta: nem vállalt hivatalt, nem vállalt közszereplést, nem fizetett adót, ahol lehetett, kijátszotta az államot. E politika vezéralakja Deák Ferenc lett, aki a pesti Angol Királynő Szállóból irányította az ellenzéket. Az 1850-es évek végére külpolitikai kudarcok és anyagi csőd nehezítette Ausztria helyzetét. Változásokra volt szükség. Ferenc József menesztette Bachot, majd kibocsátott egy alkotmánytervezetet, az októberi diplomát. A tervezet Magyarországon az 1847-es állapotokat állította volna vissza. Ez az elképzelés teljes elutasításra talált Deákék körében. Innen ered a "nem enged a 48-ból" szólásunk. 1861-ben Ferenc József módosította az elképzeléseit az úgynevezett februári pátensben, de ez is elfogadhatatlan volt a magyarok számára. Az 1861-es országgyűlésen nem is az volt a kérdés, hogy visszautasítsák-e a császár elképzeléseit, hanem, hogy milyen módon tegyék ezt meg.