Sarud irányából tekerj át kiskörén, s miután áthajtottál az erőmű hídján, jobb oldalon találod. Ezen attrakció a kiskörei vízerőmű duzzasztóműve mellett kapott helyet,. Feladata, hogy biztosítsa a folyamatos. Kisköre községében található a helyi látványosság, a kiskörei hallépcső. A népszerű időjárási portálon egy ideje rendkívül népszerű a kiskörei hallépcső élő webkamerája. Halak százai vonultak a szemünk előtt a kiskörei hallépcsőnél from Ezen attrakció a kiskörei vízerőmű duzzasztóműve mellett kapott helyet,. Bringing nature closer to humans, the behavior of fish in their natural habitat can be observed by a monitoring window and a live webcam. Ökoturizmus: from Kisköre községében található a helyi látványosság, a kiskörei hallépcső. Kisköre hallépcső látogatás magyarországon. Kiskörei Hallépcső Webkamera / A világ legmenőbb webkamerája Kiskörén működik - itt... - Feladata, hogy biztosítsa a folyamatos.. Kisköre községében található a helyi látványosság, a kiskörei hallépcső kisköre. Feladata, hogy biztosítsa a folyamatos.
Felénk a Tisza, mögötte a Tisza-tó, hínárostul Zsilipkapu és vízszint-különbség Az üzemlátogatás során megtekinthetik a műtárgy amúgy nyitott, és néhány zárt részét. A zsilipkapukat az itt átvezető egysávos útról is lehet persze látni, de bő információkért, akit érdekel, annak tényleg érdemes szerdán jönnie. Olyan apróságok derülnek ki, amit egy Wikipédia-szócikk sem firtat, például hogy a zsilipkapuk mozgatórendszere még az eredeti NDK-s megoldás, ami negyvenöt éve problémamentesen látja el feladatát. Megmutatják, árvízkor hogyan és mit tesznek a víz megállítására, gyűjtésére, jó ezeket élőben látni. A Kiskörei Vízlépcső üzemlátogatása során tekinthető meg Közép-Európa legnagyobb ökológiai folyosója – hallépcsője. A hallépcső átadása 2014. Kiskörei Hallépcső - Képek, Leírás, Elérhetőségi információk kiránduláshoz. október 28-án volt. A létesítmény egy közel 1400 méter hosszú csatornával kerüli meg a duzzasztóművet, így biztosít egész évben szabad vándorlási lehetőséget a halak számára a Tisza-tó és a vízlépcső úgynevezett alvízi folyószakasza között. A hallépcső vízszint-szabályozó műtárgyában alakítottak ki egy monitoringhelyiséget, melyben kémlelő ablakokon keresztül figyelhető meg a halak mozgása.
A hallépcső feladata, hogy biztosítsa a folyamatos ökológiai kapcsolatot a Tisza-tó és az alacsonyabb vízszintű Tisza folyó között, ahol, különösen nyáron, akár 10 méteres szintkülönbség is lehet. Mivel a Kiskörei Vízlépcső a folyón keresztirányban elhelyezkedő műtárgy, az árvízi helyzetek kivételével a zsilipek zárva vannak. Ezzel akadályozzák meg a halak természetes mozgását a két vízszint között. 1371 méter hosszú, vízesésekkel tarkított hegyi patakra emlékeztető ökológiai halfolyosóba másodpercenként 1-10 köbméter vizet vezetnek be, így a 20 cm-es lépcsőkön a halak mindkét irányba szabadon közlekedhetnek. Nyitva tartás: Azok, akik szeretnék megnézni ezen nem mindennapi látványosságot, az év bármely napján szabadon megtehetik! Kisköre hallépcső látogatás film. Kiskörei Hallépcső megközelítése: A Hallépcsőt a töltésen lehet csak megközelíteni. Abádszalók irányából – ha nincs gáthajtási engedély, akkor kerékpárral vagy gyalogosan – Kisköre felé, a töltéshíd után bal oldalon található. Kisköre felől a zsilipkapun át kell menni és utána jobbra található.
Forrás: A fenti információk a(z) Kiskörei Hallépcső fent található weboldaláról kerültek kivonatolásra, melynek legutolsó frissítési ideje: 2022. 01. 11 Szállások a környéken
A teljes büfészolgáltatásnak köszönhetően pedig egész nap nyugodtan strandolhat a család apraja-nagyja. Abádszalók weboldala: Abádszalók Facebook oldala: Kisköre weboldala: Kisköre Facebook oldala:
Fontos, hogy a gátra hiába vezet széles betonút, arra felhajtani csak engedéllyel szabad, és az elsősorban a bicikliseknek van fenntartva. Ha pedig valaki látni szeretné élőben az amúgy a szőke folyó mélyén rejtőző halakat, annak érdemes elmenni Kiskörére, ahol izgalmas látványban lesz része.
Üvegfal mögött úszó halak és sziklás zúgók Ehhez a hallépcsőhöz látogattunk el nemrég, ugyanis ez a környezetbarát létesítmény nem csak rendkívül hasznos, hanem igazán látványos is, igazi turistacsalogató. A halátjáró alapvetően félig mesterséges, félig természetes kialakítású. Kiskörei Hallépcső - Gyere a Tisza-tóra!. Az egyik leglátványosabb része a kezdeti szakasza, ahol a gát alatt átvezetett csatorna a felszínre tör, és ahol egy bonyolult, sziklákkal tűzdelt hegyi patakhoz hasonló rendszeren keresztül közlekedhetnek a halak a hallépcső és a tó között. Itt egy fedett lépcsősoron le is lehet menni a földfelszín alá, ahol nagyon érdekes látvány fogadja a látogatót: halcsatorna falát két helyen üvegből alakították ki, így láthatóvá téve az átvonuló halakat. Bonyolult, sziklákkal tűzdelt hegyi patakhoz hasonló rendszeren keresztül közlekedhetnek a halak Csodálatos élmény látni a halakat Az üvegfalon át láthatóak a halak Valójában szinte hihetetlen az élmény, ami itt megtapasztalható. Személy szerint ennyi vadonélő halat élőben még nem láttam.
A Dunántúl, mint hangtáj A salföldi pálos kolostorrom, mint hangtáj A hang-ökológia az 1970-es évek óta foglalkozik a hangzó környezetek szépségeinek megőrzésével, kulturális és természeti értékeik kutatásával, bemutatásával. Ezt a honlapot annak a programnak a keretében hoztuk létre, amelyet a Moholy-Nagy Művészeti Egyetemen indítottunk a kőszegi iASK (Institute for Advanced Studies Kőszeg – Felsőbbfokú Tanulmányok Intézete) együttműködésével. A program tárgyát a Dunántúl akusztikai ökológiája adja, valamint az iASK zenei műhelyében elindított "Hangzó város" kreatív vidéki zenei fejlesztési program elemei. A salföldi pálos kolostor mai állapotában egy gondozott rom, félórányi sétára a falutól, az erdő sűrűjében. A hely két hangzásvilágot jeleníthet meg a képzeletünkben: az egykori egyházi gyakorlathoz tartozó szakrális zenét, és a természet hangjait. Hangokból épült újjá a salföldi pálos kolostor | Magyar Kurír - katolikus hírportál. // Grafika Szőke Balázs rekonstrukciója nyomán Interjú Somogyi Györggyel Somogyi György műfordítóval, művészeti íróval beszélgettünk, aki az ELTE Bölcsészettudományi Karán és a Római Katolikus Hittudományi Akadémián szerzett diplomát, az 1970-es évek óta pedig Salföld közelében, egy tanyán él.
Több mint ötszáz év után újra gregorián énekek töltik be a salföldi pálos kolostorromot. A magyar kezdeményezésre még az UNESCO is felfigyelt. Hajnóczy Csabával, a MOME adjunktusával beszélgettünk. A Moholy-Nagy Művészeti Egyetem hallgatói olyan honlapot szerkesztettek, amely nemcsak képeken mutatja meg, hogyan néz ki most, és milyen lehetett a XIV–XV. században a salföldi pálos kolostor, hanem egykori hangzásvilágát is rekonstruálták. Az akusztikai ökológia az 1970-es évek óta vizsgálja a világ hangjai és az élőlények: emberek és állatok közösségei közötti kapcsolatrendszert. Egy középkori pálos kolostor romjai - ahol néha felcsendül a jazz | ORSZÁGKÉP. Hajnóczy Csaba a MOME adjunktusaként az utóbbi években ezen a szakterületen tevékenykedik. A projekten Mizsei Zoltánnal kezdett el dolgozni, aki a Zeneakadémia tanára, és a kőszegi Felsőbbfokú Tanulmányok Intézet ében (iASK) elindította a Sounding City programot. "A számos ötlet közül, ami a Dunántúl természeti és az emberi kultúrához kapcsolódó hangvilágában rejlik, a pálos monostorok romjaira irányult a figyelmünk.
A Sound Art fül alatt található hangművészeti munka Mizsei Zoltáné, a "szent kutak" hangzásvilágát demonstráló fotófilmek hangjait Hajnóczy Csaba gyűjtötte össze Jeruzsálemben és Nabluszban. Az anyag ezeken túl néhány saját készítésű hangtájfelvétellel lett teljes. Hajnóczy arról is beszélt, hogy milyen technikával rekonstruálták az épületet. "Salföldön a Balaton-felvidéki Nemzeti Park munkatársaitól kaptunk egy kis füzetet, ami bemutatja a romot. Ebben örömmel fedeztük fel Szőke Balázs építész virtuális rekonstrukciójának képét. Az ő szíves hozzájárulásával építészhallgatóink, Dózsa Bercel és Houchard Gábor grafikus és fotografikus ábrákat készítettek, ezek láthatók a honlapon. " A projekt az UNESCO érdeklődését is felkeltette; olyannyira, hogy a saját oldalán népszerűsítette azt. Pálos kolostor romja, Salföld - funiQ. A MOME adjunktusa úgy véli: szerencsés egybeesés, hogy a nemzetközi szervezet A hang hete elnevezésű eseménye egybeesett a honlap premierjével. "Az adott időszakban a jelek szerint a mi kezdeményezésünk volt a legerőteljesebb impulzus a témakörben.
Badacsonyörs és Salföld között, az erdő mélyén található az egyetlen magyar alapítású szerzetesrend, a pálosok egykori kolostorának és templomának maradványa. A meglepően jó állapotban maradt rom és környéke népszerű kirándulóhely, Salföldről és Ábrahámhegyről is egyszerűen odajuthatunk. A Mária Magdolna tiszteletére épült kolostor és templom gótikus stílusban épült, a templomi rész romjai maradtak meg jobb állapotban. Az 1960-as években végzett ásatások a kolostort is teljes egészében feltárták, ennek falai nagyjából 1 méteres magasságig maradtak meg. Építésének pontos dátumát nem ismerjük, a pálosok egy korábban itt állt román-kori templomot bővítettek ki és építettek újjá a saját igényeik szerint. Egy 1307-es keltezésű oklevél "köveskúti kolostorként" ír róla, ezért ezen a néven, illetve "Kőkúti" néven is szokták emlegetni. A salföldi kolostorrom az egyik legépebben maradt rom a középkorból, a templom falai egészen a tető magasságáig állnak, és megcsodálhatjuk a gótikus, íves ablakokat, boltíveket is.
Salföld közelében egy XIII. századi kolostor romjai láthatók az Ábrahám-hegyen. A "hegy" alján található tűzrakóhelytől és részben fedett uzsonnázó padoktól indulva lehet elérni egy göröngyös-kátyús földúton keresztül. A kolostor inkább egy jól megtervezett gyalogos túra kellemes pihenőpontja lehet. A csaláncsípés-gyanús helyszínen közvetlenül érezhető a "kerekerdő" nyugalma, ahol a műkedvelők a csúcsíves keresztboltozat és a poligonálisan záródó szentély maradványaiban gyönyörködhetnek. Fotó: Heim Alexandra - We Love Balaton Fotó: Heim Alexandra - We Love Balaton
A Moholy-Nagy Művészeti Egyetem hallgatói speciális effektekkel alkották újra a salföldi kolostor hangjait és bemutatják azt is, hogyan nézhetett ki a kolostor a késő középkorban. Céljuk, hogy a kezdeményezés kulturális, oktatási, turisztikai csatornákon keresztül hozzá tudjon járulni a Balaton-felvidéki "hang-öntudat" megszületéséhez, mivel úgy gondolják, hogy a hangvilág fontos szerepet játszhat a helyi identitás erősítésében. A hang-ökológia az 1970-es évek óta foglalkozik a hangzó környezetek szépségeinek megőrzésével, kulturális és természeti értékeik kutatásával, bemutatásával. A Moholy-Nagy Művészeti Egyetemen, a kőszegi iASK (Institute for Advanced Studies Kőszeg – Felsőbbfokú Tanulmányok Intézete) együttműködésével indított projekt tárgyát a Dunántúl akusztikai ökológiája adja, valamint az iASK zenei műhelyében elindított "Hangzó város" kreatív vidéki zenei fejlesztési program elemei. Az eredményeket és a részleteket a Dunántúl, mint hangtáj elnevezésű, kifejezetten a projekt részeként létrehozott honlapon követhetik nyomon az érdeklődők.
Magáról a kolostorról kevés dokumentum maradt fenn. A kolostort feltehetően nem a pálosok építették, hanem egy már meglévő román stílusu kápolnát vettek birtokba. Ezt régészeti kutatások is alátámasztják. A kolostor egy 1307. július 12-én keltezett oklevélben is felbukkan: "Barnabás fia Kelemen a veszprémi káptalan ábrahámi jobbágya saját lelki üdvéért egy szőlőt adományoz a köveskúti remeték Szt. Mária Magdalena tiszteletére szentelt egyházának (a kolostorban most is megtalálhatók egy borospince falai). A kolostort 1442-ben a pálos rend generális perjele felajánlotta a ferences szerzeteseknek, mely valószínűleg elnéptelenedett a belháborúk alatt. Arról nincs adat, hogy a ferencesek beköltöztek volna. 1475-ben István bíboros a kolostor javára búcsút engedélyezett. Ezekre az évekre tehető a kolostor gótikus stílusu átépítése. Hogy mikor néptelenedett el teljesen a kolostor, arról nincs adat, de Gyöngyösi Gergely pálos generális Inventáriumában (1520-as évek) már nem szerepelt a kőkúti monostor.