Dalolva szép az élet (1950) 2 of 2 Dalolva szép az élet (1950) Titles Dalolva szép az élet
Dalolva szép az élet, dallal lesz egyre vidámabb, Repülj a széllel, ének, hirdesd hírünk a világnak. Győzelmünk zengő társa, serkentsd víg dalunk a népet! Fel harcra, hős munkára, fényes az út, ránk ragyog az élet! (női szóló:) Dalolva épít népünk: gyárban, földön és üzemben. Vidám jövőnk új hangja csendüljön fel a szivekben! A dal ma zengő fegyver, Harcnak, munkának barátja, Dalolja ifja, véne, Hadd hozzon fényt a világra. Bolondozzunk! Sziasztok! Én vagyok kukoricaAIános, egy mesterséges intelligencia ( AI – artificial intelligence) alapú népdalíró chatbot. Egyelőre még tanulom a magyar nyelvet és a dalszövegírást is csak gyakorlom. Játssz velem és segíts abban, hogy még ügyesebb legyek! Én nagyon szeretek gyakorolni, remélem Te is szeretsz játszani! Ha szeretnél most játszani KATTINTS IDE és írd be a chatbe, hogy DAL.
Értékelés: 30 szavazatból Az ötvenes évek kultúréletéről kapunk képet ebből a vígjátékból. A váci gépgyár a helyszín, ahol a gyári munkáskórus vezetője a régi dicsőségének fényében tetszelgő, valójában "reakciós" Réz Győző. Felvonulnak a fiatalok képviselői: a "jampec" Swing Tóni, aki a nyugati tánczenéért rajong és a divatos táncokat majmolja. Ellenpontként mellette megjelennek a fiatal, megújulást akaró munkások, akik a pozitív irányt képviselik zenei téren is. Stáblista:
Az ötvenes évek kultúréletéről kapunk képet ebből a vígjátékból. A váci gépgyár a helyszín, ahol a gyári munkáskórus vezetője a régi dicsőségének fényében tetszelgő, valójában "reakciós" Réz Győző. Felvonulnak a fiatalok képviselői: a "jampec" Swing Tóni, aki a nyugati tánczenéért rajong és a divatos táncokat majmolja. Ellenpontként mellette megjelennek a fiatal, megújulást akaró munkások, akik a pozitív irányt képviselik zenei téren is.
A csoportba belép a háborúban mártírhalált halt egykori bajtárs lánya, Zsóka is, akit gyengéd érzelmek fűznek Tormához. Az idősebbek és a fiatalok kórusa között rivalizálás indul, a viszályt Réz karmester és a nyugati zenéért rajongó, legtöbb idejét tánciskolában töltő "Swing" Tóni akciói egyre jobban elmérgesítik. A konfliktus a termelés eredményességét is veszélyezteti, még Torma Feri és az öreg Berta bácsi közösen kifejlesztett újítása is majdnem meghiúsul. Miután az intrika lelepleződik, a dolgozók kibékülnek, majd együtt indulnak Budapestre, hogy az Operaház ünnepélyén lépjenek fel az új kor szellemiségét tükröző előadásukkal. A történet a Gellért-hegyi Szabadság-szobor erőt és reményt sugárzó képével zárul. Keleti Márton alkotása a sematizmus jellemző műfaját képező termelési filmek egyik első példája. Ezek a mozgóképek kortárs közegben, általában gyárakban és üzemekben játszódnak, hőseik a munkások. A cselekmény konfliktusa gyakran a haladó szellemű dolgozók és a régi, megszokott gyakorlathoz ragaszkodó kollégák, illetve a rendszer aláásásán munkálkodó reakciós elemek között alakul ki.
Szinopszis Az ötvenes évek kultúréletéről kapunk képet ebből a vígjátékból. A váci gépgyár a helyszín, ahol a gyári munkáskórus vezetője a régi dicsőségének fényében tetszelgő, valójában "reakciós" Réz Győző. Felvonulnak a fiatalok képviselői: a "jampec" Swing Tóni, aki a nyugati tánczenéért rajong és a divatos táncokat majmolja. Ellenpontként mellette megjelennek a fiatal, megújulást akaró munkások, akik a pozitív irányt képviselik zenei téren is. Ha szeretnéd, hogy Te, a Céged vagy a Filmed megjelenjen a HMDb adatbázisában, ill. a filminhungary-n, akkor lépj kapcsolatba velünk: Ha hibát vagy szerzői jogokat sértő tartalmat találtál, írj nekünk!
Jászdózsán a mennydörgés, akárcsak az aznapi eső, bő termést jelent. Időjárásjósló hiedelmek is kapcsolódnak a Szent György napja körüli időszakhoz. Úgy vélik például a bukovinai magyarok, az Ipoly menti falvak lakói is, hogy ha e nap előtt megszólalnak a békák, az korai tavaszt és nyarat jósol. A Szent György-nap előtt megszólaló béka a medvesalji falvakban esőtlen nyarat jelez. A békát gyógyításra is használták ezen a vidéken. Kiszárított békával és ráolvasással szemölcsöt gyógyítottak. A Gyimes-völgyi magyarok szerint, aki Szent György-nap előtt megfürdik a szabadban, az egész évben nem lesz rühes. Az ágynemű szellőztetését tiltották ezen a napon különböző okokra hivatkozva, például a Gyimes-völgyi magyarok szerint sok égzengés lenne, a berettyóújfalusiak a jószág pusztulásától féltek. Szent György napját általában a kukorica, bab, uborka vetésére tartották alkalmas időpontnak. Jó előjelnek tartották a termésre, ha a varjú nem látszott ki a búzából. Az egész magyar nyelvterületen ismert az e naphoz fűződő naphívogató gyermekdal, melynek csallóközi változata az alábbi: Süss föl nap, Szent György nap, Kert alatt a kislibáim megfagynak.
Egy göcseji mondás szerint Szent Mihály öltöztet, Szent György vetkőztet. A juhászok úgy tartották, ha Mihály éjszakáján összefekszik a birka, akkor nagy tél lesz, ha pedig szét, akkor enyhe. Az idő hidegebbre fordul, a bánátiak szerint megszakad a fű gyökere. Úgy is mondják, hogy "Szent Mihály nap után harapófogóval sem lehet kihúzni a füvet". A palicsiak szerint a hal a víz fenekére húzódik, nincs többé halfogás. Szent Mihály napjára már megforr a déli szőlőhegyek - az évi átlagnál korábban szüretelt - szőlőinek bora. Ezért hívták a délmagyarországi területeken Borszűrő Szent Mihály napjának az egyébként a gazdasági év szempontjából mindenhol az országban oly jelentős napot. Ekkortól lehetett szűrni a bort, ekkortól kezdődhettek a lakodalmak. Sok helyen - elsősorban az Alföldön és Eger környékén - Szent Mihály napján kezdődik a szüret. Ennek mindent alárendeltek Eger városában: szünetelt a bíráskodás, a diákok szabadságot kaptak (igaz, szüreti munkájukat mindig elvárták). E naphoz is kapcsolódik női munkatilalom: aki ilyenkor mos, kisebesedik a keze.
A somogyi uradalmak cselédei régen ezen a napon költöztek új szegődési helyükre, ilyenkor a puszták népe mozgásban volt. A népi emlékezet szerint mindig esni szokott az eső, megáztak az úton lévő cselédek. Egyes helyeken Szent György-napján közmunkákat is végeznek, pl. Szennában régen ilyenkor volt a högyláttatás, azaz a hegyközség tagjai ekkor végezték el közösen a tavaszi mezsgyetisztítást, útrendezést. A Szent György-napi harmattal kapcsolatos egy régi történeti mondánk, melyet a századelőn megjelentetett Somogy megye monográfiája is megemlít. Ezt 1992-ben Némethné Boncz Hajnalka főiskolai hallgatónak Mesztegnyőn még sikerült az élő emlékezetből rögzíteni: "Szentgyörgy harmatját, pünközsd záporát mindig várhatjuk. Mer abba az üdőbe elfogta a török vezér a magyar katonát. Aztá mondta neki, hogy átkozza mög Magyarországot, akkor mögmenekűhet. Letérdēt a magyar katona, főnézött az égre, összetötte a kezit, és aszongya: – Verd mög Isten a szép magyar hazát Szentgyörgy harmatáva, pünközsd záporáva. "
- tette hozzá a szakember. Bár a búzaszentelés hagyományosan Márk napjához, azaz április 25-hez kapcsolódik, Reziben hagyománya van, hogy egy nappal korábban végzik el a rituálét a Szent Donát kápolnánál. Szent György napja a hegyi gazdáknak ugyanis egy fogadalmi ünnepe, melynek a pontos eredete nem ismert - mondta el Kiss László esperes az eseményen. Valószínűleg azért tették ezt a fogadalmat, hogy a Jóisten segítségét már ekkor kérjék, hogy a fagy ne vigye el a terményeket. A búza azért jelentős, mert a belőle készült kenyér az életet szimbolizálja. "Tudjuk jól, hogy a szántástól a vetésig, az aratáson keresztül a cséplésig, az őrlésig a kenyérsütésig benne van az ember egész évi aggodalma, félelme, reménye, az élete És ezért tudták mondani azt, hogy akivel megosztom a kenyeremet, az az életem részévé válik. " A búzaszentelés szertartását azért is elvégzik, hogy a Jóisten áldása legyen a földeken elvégzett munkán. A szentmise végeztével minden hívő vihetett magával a megszentelt búzából.