Kovácsoltvas kerítések, ablakrácsok, korlátok Kovácsoltvas kerítések: 25 000 Ft/ fm. -től Kovácsoltvas rácsok 15 000 Ft. /m2-től Kovácsoltvas korlátok: 17 000 Ft/ fm. -től Kovácsoltvas karnisok Kovácsoltvas karnis (2 m. ) Ár: 6 500 Ft. Kovácsoltvas karnis (2 m. ) Ár: 13 500 Ft. ) Ár: 8 000 Ft. Kovácsoltvas ágyak Kovácsoltvas ágy Ár: 80 000 Ft. Kovácsoltvas ágy Ár: 130 000 Ft. Kovácsoltvas ágy Ár: 110 000 Ft. Kovácsoltvas gyertyatartók Kovácsoltvas gyertyatartó Ár: 10 000 Ft. Kovácsoltvas gyertyatartó Ár: 18 000 Ft. Kovácsoltvas kerítés elemek obi online-shop. Kovácsoltvas gyertyatartó Ár: 8 000 Ft.
Főkategória > Kerítés, kapu árak, választék > Kerítés elem, köz > Sűrített pálca Kerítés betét kovácsoltvas jellegű díszítéssel 200 cm fesztáv Kérjük állítsa be a magasságot a lenyíló fül segítségével Kapuk is rendelhetők Magasság Felületkezelés 36 000 Ft db Kosárba Kedvencekhez Ajánlom Nyomtat Részletek Kiegészítő termékek Kerítés köz kovácsoltvas mintával Házilag leszabható és felszerelhető 180-200 cm oszlopközbe Magasság (mm) 1200, 1500, 1600 Szélesség (mm) 2000 Zártszelvényből Csak alapozott Kiegészítő termékek
Termékkínálat Szolgáltatások Az én áruházam Nyiregyháza László utca 8-10. 4400 Nyíregyháza Áruház módosítása vissza Nem sikerült megállapítani az Ön tartózkodási helyét. OBI áruház keresése a térképen Create! by OBI Hozzon létre valami egyedit! Praktikus bútorok és kiegészítők modern dizájnban – készítse el saját kezűleg! Mi biztosítjuk a hozzávalókat. Create! by OBI weboldalra Az Ön böngészőjének beállításai tiltják a cookie-kat. Kovácsoltvas kerítés elemek obi 200. Annak érdekében, hogy a honlap funkciói korlátozás nélkül használhatóak legyenek, kérjük, engedélyezze a cookie-kat, és frissítse az oldalt. Az Ön webböngészője elavult. Frissítse böngészőjét a nagyobb biztonság, sebesség és élmény érdekében! Vissza | Nyitóoldal Építés Kertépítés Kerti kerítések A termékek megadott ára és elérhetősége az "Én áruházam" címszó alatt kiválasztott áruház jelenleg érvényes árait és elérhetőségeit jelenti. A megadott árak forintban értendőek és tartalmazzák a törvényben előírt mértékű áfát. JVÁ= a gyártó által javasolt fogyasztói ár Lap tetejére
Mit gondolsz, mi az, amitől jobb lehetne? Kapcsolódó top 10 keresés és márka Gyűjtemény és művészet (358) Otthon és kert (269) Kultúra és szórakozás (17) Divat és szépség (8) Műszaki cikk és mobil (3) Szolgáltatás és iroda (2) Sport és szabadidő (1) E-mail értesítőt is kérek: Újraindított aukciók is:
Kerítés elem táblás Tina pórfestett 180 cm x 117, 5 cm fekete vásárlása az OBI -nál | Obi online
Kiválóan használható... Raktáron Régi mészkő kerítés Eladó lett egy régi mészkő kerítés 7 db egész és 2 eggyező fél és 1 fél db az 1900 as... Használt
Egy külön edényben kevés zsírral, sóval, vágott zöldpetrezselyemmel, kockára vágott burgonyát pirítunk, melyet a puhára párolt aprópecsenyével összeforrósítunk. Fejessalátával fogyasztjuk el. " Bárhonnan is ered tehát a brassói aprópecsenye, a közismert legenda, miszerint Papp Endre adta a nevét, a fentiek ismeretében tarthatatlan. Ami az elkészítés hitelességet illeti, ott már megengedőbbnek kell lennünk. A brassói aprópecsenye ugyanis kétségkívül egyik legváltozatosabban elkészíthető ételünk. Mint láttuk, a háború előtt marhahúsból készült, aztán a disznófarkat már a Mátyás Pincében is hamar felváltotta a lapocka. Bár "klasszikusan" szűzpecsenyét ajánlanak az újabb keletű receptek, akad, aki borjúra, szárnyasokra, mindenféle más húsokra, sőt – kimondani is rettenetes – halra esküszik. A fűszerezése is teljesen önkényes: majoranna, petrezselyem mellett kevés vagy éppen sok borssal csináljuk, ahogy tetszik, ahogy érezzük. A fent említett 1942-es recept mellett közöljük Papp Endre brassói aprópecsenyéjét, amelyet tehát nem ő alkotott meg, de legalábbis felelevenítette és kétségkívül főszerepet játszott elterjesztésében, meghonosításában: Brassó aprópecsenye (Papp Endre receptje) Hatvan dekagramm sertéslapockát jól megmosunk.
Majd kapott érte harminc forint újítási díjat. Csíki Sándor gasztronómiai szakíró figyelt fel arra, hogy brassói aprópecsenye néven tulajdonképpen kétféle ételt jelölnek a régebbi keletű ételleírások, szakácskönyvek. Azonos névvel "az egyik egy szárazabb, fokhagymás, burgonyás sült hús, leginkább vetrece, a másik egy szaftosabb, lecsós, esetenként zöldborsós étel, leginkább tokány. " Szintén ő idézi az étel brassói eredete mellett kardoskodó Dózsa György szakácsot, aki szerint "a második világháború előtt a brassói egy fokhagymás marhatokány volt, aztán a háború után voltak keveredések és változások. […] Ma tehát már sertésszűzből készül. A fűszerezésekor pedig törött borsot, majoránnát és összezúzott fokhagymát használnak. Pirospaprika nincs benne. " Mindezidáig egyetlen háború előtti említését ismertük a brassói aprópecsenyének, ami már önmagában megkérdőjelezte Papp Endre történetét saját névadásáról. Igaz, a Csáky Sándor-féle A huszadik század szakácsművészete című könyvének 1936-os kiadásában szereplő receptben bélszín lebernyege (pacsni), gomba, paradicsom, vörösbor szerepel, és tarhonyával kínálják, vagyis teljesen más karakterű ételről van szó, mint a mai brassói.
Számos ételünk kötődik földrajzi helyekhez vagy személyekhez, a brassói aprópecsenye eredete azonban meglehetősen homályos. A közkedvelt húsos egytálétel eredeti összetétele és nevének története egyaránt vitatott. Egy óbudai legenda a millenniumi időkre datálja az étel keletkeztét. Ekkoriban történt, hogy Brassóy Károly asztalosmester majoránnás pecsenyét rendelt a születésnapjára a helyi Weiss kocsmában. Ám a kocsmáros felesége, Pepi néni apróra vágta a sertéshúst, hogy soknak tűnjön, majd összekeverte a máskor garnírungnak feladott tarhonyával, és az ételnek a "pecsenye Brassóy úr kedvére" nevet adta. Csáky Sándor, A huszadik század szakácsművészete című könyv szerzője bélszín alapú, paradicsommal, vörösborral, gombával, tarhonyával készülő, ismeretlen eredetű fogásként írja le a brassóit. Egy másik feltételezés szerint a receptet Gróf Nándor, a MÁV Utasellátó szakácsa találta ki 1948-ban, a Budapest–Brassó menetrend szerinti járaton. Az ő brassóija egy fokhagymás, borsos, pirított burgonyás tokány volt.
Fotó: képernyőkép/YouTube Az egyik legrejtélyesebb ételünk. Igazából ma sem világos, hogy Brassó városához köze van, vagy valamelyik budapesti étteremben ötlötték ki az elnevezését. A brassóiról legendák egész sora keletkezett. Eredeztették óbudai vendéglőből, és a MÁV háború utáni Budapest-Brassó járatának szakácsától egyaránt. A máig legismertebb történet szerint (amelynek mostanáig e cikk írója is helyt adott) szülőatyja a régi vendéglős dinasztiában született Papp Endre, a budapesti Mátyás Pince üzletvezetője. Önéletrajzában (A vendéglős és híres vendégei) ő maga rekonstruálja a nevezetes étel megszületésének körülményeit. A háború után gyakori húshiány idején egy ízben 1071 darab sertésfarkat raktak le a vendéglő raktárában. Papp Endre gondolkodott, mit kezdjen vele, majd a séffel lefaragtatta a farkakat, a kevés húst hagymás zsírban megpirította, hozzátett ezt-azt, krumpli mindig akad a konyhán, és máris elkészült az új étel. Papp Endre történetesen jól ismerte az erdélyi gasztronómiát, és emlékezett egy brassói rostélyos nevű román ételre, valamint létezett a szász brassói sertéscsülök is, disznófarkas kompozícióját tehát brassói aprópecsenyének keresztelte.