Hogy mást ne említsek, a Metal Hammer olvasói az év lemezének választották az Infernal Overkillt. Az akkortájt első ízben Európában turnézó Slayer előtt négyszer is fellépett a Destruction, majd 1985. november 30. -án, a montreali Paladiumban, a Celtic Frost, a Voivod, a Possessed és a Nasty Savage társaságában (ütős névsor) a World War III. fesztivál keretén belül a tengerentúlon is bemutatkozott a banda. Lendületbe jött a csapat, melynek folyamán, 1986 áprilisában újra stúdióba vonultak, hogy felvegyék második korongjukat. A Hilpostein stúdióban, Manfred Neuner felügyelete mellett rögzített Eternal Devastation bombaként robbant a thrash metal világában, mely a Destructiont még magasabb szintre katapultálta. Ez a lemez hitelesen tükrözi, hogy a nagy német thrash hármas közül, ők voltak a legtehetségesebbek, a legtechnikásabbak. Amíg a Kreator a fékevesztett agresszióra, a brutalitásra helyezte a hangsúlyt, a Sodom pedig kaotikus volt, addig a Destruction zenéjében a dallamok, a harmóniák is komoly szerephez jutottak (pl.
DESTRUCTION Eternal Devastation (Steamhammer – 1986) Bevallom férfiasan, nem durrantam el a Destruction bulitól (PeCsa március), az általam várva várt varázs elmaradt, ettől függetlenül a show arra öszöntzött, hogy elővegyem a korai Destruction anyagokat és hetekig csak azokat hallgassam. A csapat története (karrierjének kezdete) 1983-ig nyúlik vissza, amikor Weil am Rheinben Michael "Mike" Sifringer gitáros basszusgitárost keres a zenekarához, miután felhajtotta Ulf énekest és Thomas "Tommy Sandmann" Senmann dobost. Kisvártatva megtalálja Marcel "Schmier" Schirmert, akinek lövése sem volt akkoriban a basszusgitározáshoz, de ez nem zavarta az akkor 17 éves fiatalembert, hogy csatlakozzon a csapathoz. Mike mutatta meg Schmiernek a legelső hangokat, fogásokat, így emberünkből basszusgitáros lett. Ekkoriban még Knight Of Demon néven futottak, azonban az arcok rájöttek, hogy ez a név nem passzol az általuk képviselt zenei stílushoz. Destructionra változtatják nevüket, majd felveszik a Bestial Invasion Of Hell demót.
Mi ő nekünk? azt el nem mondhatom, Mert nincs rá szó, nincsen rá fogalom; De megmutatná a nagy veszteség: Ha elszólítná tőlünk őt az ég… E néhány sorral érd be most, öcsém. Én a vidámság hangját keresém, És akaratlan ilyen fekete Lett gondolatjaimnak menete; S ha még tovább fonnám e fonalat, Szivem repedne a nagy kín alatt. Más levelem majd több lesz és vidám. Isten megáldjon, édes Pistikám! Köszönjük, hogy elolvastad Petőfi Sándor – István öcsémhez költeményét. Mi a véleményed Petőfi Sándor – István öcsémhez írásáról? Írd meg kommentbe!
Ott fenn az égen szösz lebeg, A parkban őszi díszletek, Én egy padon szöszölgetek, S megszületik e szösz-lelet, Mit most tovább pöckölhetek. Múlandóság, legyőztelek! Márai Sándor: Nosztalgia Ülök a padon, nézem az eget. A Central-park nem a Margitsziget. Itt minden szép, kapok amit kérek, Milyen furcsa íze van a kenyérnek. Micsoda házak, és milyen utak! Hogy hívják otthon a Károly-körutat? Micsoda nép, az iramot bírják – Ki ápolja most szegény Emma sírját? A levegő izzik, a nap ragyog – Szent Isten, hol vagyok? Petőfi: Az apostol "A szőlőszem kicsiny gyümölcs, Egy nyár kell hozzá mégis, hogy megérjék. A föld is egy nagy gyümölcs, S ha a kis szőlőszemnek egy nyár Kell, hány nem kell e nagy gyümölcsnek, Amíg megérik? (11, 8. vsz. 1-5. sor) Írók-költők szobrai Petőfi és Szendrey Júlia szobra Koltón Melocco Miklós Ady szobra Tatabányán Weöres Sándor szobra Szombathelen Ady Endre szobra a Kerepesi úti temetőben található sírján Jókai Mór szobra a Svábhegyen /Bp. / Petőfi Sándor Szendrey Júliával /a koltói kastély parkjában/ Mikszáth Kálmán szobra Mohorán Kosztolányi Dezső szobra Bp.
Részt vett a Békés vármegyei Gazdaegylet, majd 1867 -től a Békés megyei Honvédegylet munkájában. 1858 -tól ő lett a gyámja Petőfi Sándor és Szendrey Júlia fiának, Petőfi Zoltánnak. Öt évi udvarlás után, 1863 -ban feleségül vette érdi és vértesi Gaylhoffer Antóniát ( 1841 - 1918). Felesége azonban 2 hónap múlva visszaköltözött szüleihez, mert rájött, hogy férje nem tud szabadulni egy csákói asszonytól, Schneider Erzsébettől. Miután családi élete zátonyra futott, komorrá, zárkózottá, emberkerülővé vált. Bántotta az is, hogy Szendrey Júlia nem tudta kézben tartani fiát, aki nem találta helyét anyja második házasságában. Petőfi Zoltán sok időt töltött Csákón. Petőfi István megpróbálta szigorúan nevelni, de be kellett látnia, hogy Zoltán méltatlanná vált apja emlékéhez, az élvezeteket hajszolta. 1864 -től Petőfi István lett az egész birtok jószágigazgatója. Élete leghosszabb szakaszát, 22 évet Csákón töltötte el. Mindvégig büszke volt bátyjára, ápolta emlékét. Szendrey Júlia és Petőfi Zoltán halála után Petőfi-ügyekben ő képviselte a családot.
Petőfi Sándor Hát hogymint vagytok otthon, Pistikám? Gondoltok-e ugy néha-néha rám? Mondjátok-e, ha estebéd után Beszélgetéstek meghitt és vidám, Mondjátok-e az est óráinál: Hát a mi Sándorunk most mit csinál? És máskülönben hogy van dolgotok? Tudom, sokat kell fáradoznotok. Örök törődés naptok, éjetek, Csakhogy szükecskén megélhessetek. Szegény atyánk! ha ő ugy nem bizik Az emberekben: jégre nem viszik. Mert ő becsűletes lelkű, igaz; Azt gondolá, hogy minden ember az. És e hitének áldozatja lett, Elveszte mindent, amit keresett. Szorgalmas élte verítékinek Gyümölcseit most más emészti meg. Mért nem szeret ugy engem istenem? Hogy volna mód, sorsán enyhítenem. Agg napjait a fáradástul én Mily édes-örömest fölmenteném. Ez fáj nekem csak, nyúgodt éltemet Most egyedűl ez keseríti meg. Tégy érte, amit tenni bír erőd; Légy jó fiú és gyámolítsad őt. Vedd vállaidra félig terheit, S meglásd, öcsém, az isten megsegít. S anyánkat, ezt az édes jó anyát, O Pistikám, szeresd, tiszteld, imádd! Mi ő nekünk?
Lovagolok fűzfasípot fújva…, Félegyházi versgyűjtemény, Városi Önkormányzat, Kiskunfélegyháza, 1992. Petőfi koszorúi, Versek, vélekedések, vallomások Petőfiről, Magvető Könyvkiadó, Bp., 1973. Így élt Petőfi I-V., Akadémiai Kiadó, Budapest, 1957. Galéria [ szerkesztés] Édesapja Petrovics István Édesanyja Hrúz Mária Gaylhoffer Antónia ( 1841 - 1918), Petőfi István neje Források [ szerkesztés] Koszorús Oszkár: Orosháza jelesei a XIX. század végéig I., Városi Önkormányzat, Orosháza, 1994, ISBN 9630331349 Irányi István: Petőfi István: A költő öccsének pályafutása és alakja az irodalmi források és a szájhagyomány megvilágításában, Békés megyei Tanács V. B. Művelődésügyi Osztálya, Békéscsaba, 1980, ISBN 9630309947 Irányi István: Petőfi István: a költő öccsének pályafutása, az irodalmi források és a szájhagyomány megvilágításában, 2. kiadás, Balatonfüred, 1997, ISBN 9636506345 Petőfi és kora (szerk. Lukácsy Sándor), Bp. 1974. Rakovszky József: Hát hogy mint vagytok otthon, Pistikám? (Történet Petőfi Istvánról) Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái X.
Az elemzés vázlata: ● Bevezetés ● A vers szövege ● Az István öcsémhez keletkezési körülményei ● A vers szerkezete, nyelvezete, verselése ● A vers műfaja, hangvétele ● A vers értelmezése ● Az István öcsémhez társadalmi-erkölcsi üzenete ● Befejezés Az István öcsémhez egy nagy vallomás a családról és a család iránti szeretetről. Hogy mit jelentett Petőfinek a család, arról így vallott Arany Jánosnak írt második levelében (1847. február 23-án): "Igaz, hogy ismernünk kell annak jellemét, kit barátunknak választunk; de hiszen, gondoltam, te az enyémet már ismerheted munkáimból, valamint én kiismerhetem a tiedet Toldidból. Aki ily dicsően festette a gyermeki szeretetet, annak magának is jó fiúnak kell vagy kellett lennie, s aki jó fiú, az nem lehet rossz ember, az szép, tiszta, nemes lélek. Ilyennek tartalak téged, s ezért neveztelek mindjárt barátomnak. " Petőfi a közélet porondján állva is gondolt az otthonára, a családjából is nyert élettapasztalatot, sőt, világképét formáló tényező volt a családja.