Ez a cikk több mint 1 éve frissült utoljára. A benne lévő információk elavultak lehetnek. 2019. márc 16. 19:10 Az Európai Bíróság szerint magyar gyakorlat nem felel meg az uniós jognak / Fotó: Shutterstock Uniós jogot sért a magyar szabályozás a devizahitelekkel kapcsolatban - mondta ki az Európai Bíróság. Index - Gazdaság - Százezrek kaphatnak vissza pénzt a bankjuktól. A testület szerint megsemmisíthetőek azok a devizahiteles szerződések, amik tisztességtelen módon áthárították az árfolyamváltozások kockázatait az ügyfélre. Magyarországon ez a gyakorlat nem működik, sőt mi több az uniós bíróság mostani határozata sem jelenti azt automatikusan, hogy a szerződéseket felfüggesztenék. A szakértők szerint azonban a mostani döntés jó alap lehet arra, hogy azok az ügyfelek, akiknek még ilyen szerződésük van, sikerrel próbáljanak érvényt szerezni igazuknak a bíróságon - közölte az RTL Klub híradója. devizahitel Európai Unió Európai Bíróság szerződés megsemmisít
Az uniós joggal összeegyeztethetőnek tűnik az a magyar jogszabály, amely megtiltja a devizában nyilvántartott kölcsönszerződés érvénytelenségének megállapítását azon indokkal, hogy árfolyamrésre vonatkozó tisztességtelen kikötést tartalmaz. Ez a helyzet abban az esetben, ha az említett jogszabály helyreállítja azt a jogi és tényleges állapotot, amelyben a fogyasztó a tisztességtelen kikötés hiányában lett volna, még akkor is, ha a szerződés érvénytelenségének megállapítása kedvezőbb lenne a fogyasztó számára – áll az Európai Unió Bíróságának ítéletében. Egy fogyasztó 2007-ben az OTP-csoporthoz tartozó magyar bankokkal devizában nyilvántartott kölcsönszerződéseket kötött. Az e szerződésekkel kapcsolatos jogviták keretében a fogyasztó azt állította, hogy a szerződések érvénytelenek, mivel tisztességtelenek voltak azok a kikötések, amelyek szerint a kölcsönösszeg folyósításakor alkalmazandó árfolyam – amely a kérdéses deviza forinthoz viszonyított vételi árfolyamának felelt meg – eltért a kölcsönösszeg törlesztésekor alkalmazandó árfolyamtól, amely a kérdéses deviza eladási árfolyamát tükrözte.
Cs. Szabó László Született 1905. november 11. Budapest Elhunyt 1984. szeptember 28. (78 évesen) Budapest Állampolgársága magyar [1] [2] Nemzetisége magyar Foglalkozása író, esszéíró, kritikus Kitüntetései Baumgarten-díj (1936) Kossuth-díj (posztumusz, 1990) IMDb A Wikimédia Commons tartalmaz Cs. Szabó László témájú médiaállományokat. Szabó László ( Budapest, 1905. – Budapest, 1984. ) magyar író, esszéíró, kritikus. Nevében a Cs. Cs. szabó lászló búcsú a vándorévektől. a csekefalvi rövidítése, barátai Csének szólították. Élete Kolozsváron nőtt fel. Apja Cs. Szabó Kálmán, anyja Hann Jozefin volt. 1918-ban Budapestre költözött, részt vett Ady Endre temetésén (1919). Közgazdasági tanulmányokat végzett Budapesten. 1925–26-ban Párizsban tanult, a Sorbonne -on. 1931-ben gazdaságtörténeti doktorátust szerzett. 1932–1935 között a Magyar–Olasz Bank és a Kereskedelmi és Iparkamara elnökének titkára volt. 1935–1944 között a Magyar Rádió Irodalmi Osztályának vezetője volt. 1945-től a Képzőművészeti Főiskola Művelődéstörténeti tanszékét vezette.
Eztán sorra jelentek meg elbeszélés-, esszé- és útirajz-kötetei. 1936-ban irodalmi munkássága elismeréséül Baumgarten-díjat kapott, 1943-ban a Kisfaludy Társaság tagjává választották. 1935-től 1944-ig a Magyar Rádió irodalmi osztályának vezetőjeként a színvonalas irodalmi rádiózás megteremtője és egyik úttörője lett. A német megszállás után lemondott posztjáról, Balatonfüreden, majd Budán bujkált. 1945 után a Képzőművészeti Főiskolán tanított magyar irodalmat és művelődéstörténetet. Cs. Szabó László - művei, könyvek, biográfia, vélemények, események. 1948-ban féléves itáliai ösztöndíjat kapott, de hat hét múlva Bóka László államtitkár táviratilag hazarendelte. Már folytak a koncepciós perek, ezért az emigrálás mellett döntött. 1949–1951 között Rómában és Firenzében élt nehéz körülmények között, alkalmi idegenforgalmi munkákból. 1950 végén az Angol Rádió munkatársnak hívta. 1951-től 1972-ig dolgozott a BBC magyar osztályának belső munkatársaként, fordított, beolvasott, külön rovatot kapott. 1958-ban lett angol állampolgár. 1953-ban Rómában kiadott Magyar versek Aranytól napjainkig című antológiája hiánypótló kötetnek számított az emigrációban.
A hetvenes években vetődött fel először valamelyik könyvének hazai megjelentetése. 1980 tavaszán a Nagyvilág közölte Dickens Napló c. esszéjét, ez év őszén látogatott haza először, s a görög kultúráról előadást tartott a Képzőművészeti Főisk. -n. Ezt követően többször is idehaza járt, és beutazta az országot. Sorra jelentek meg könyvei: 1982-ben Alkalom című esszéválogatása, majd Közel s távol (Bp., 1983) s A kígyó (Bp., 1986) c. novelláskötetei, Őrzők (Bp., 1985), Görögökről (Bp., 1986) és Shakespeare (Bp., 1987) c. tanulmánykötetei. Legendás könyvtárát a sárospataki ref. könyvtár, levelezését és iratanyagát a Petőfi Irodalmi Múzeum őrzi. Végakarata szerint Sárospatakon temették el. – Irod. Németh László: Cs. Sz. L., a tanulmányíró (Magy. Csillag, 1942. dec. 15. Cs. szabó lászló wiki. ); Huszár Tibor: Beszélgetés Cs. L. -val (London, 1977); Sükösd Mihály: Cs. (Élet és Irod., 1981. 23. sz. ); Távolsági beszélgetések (interjú, riporter Hegyi Béla, Vigilia, 1981. 5. ); Mezei András: Megkérdeztük Cs. -t miért él a magyar író külföldön fantomok között?
Barátjával, Szabó Zoltánnal együtt fontos szerepet vállalt a nyugati magyar irodalom összefogásában, szerzőként, előadóként és mentorként egyaránt (Látóhatár / Új Látóhatár, Irodalmi Újság, Katolikus Szemle, Bécsi Napló, Pax Romana mozgalom, Európai Protestáns Magyar Szabadegyetem, Hollandiai Mikes Kelemen Kör, londoni Szepsi Csombor Kör, stb. ) 1955-ben jelent meg első önálló könyve külföldön, melyet további 13 követett. Római muzsika (1970) c. naplóregénye és egész munkássága elismeréseként az Olasz Köztársaság Lovagja kitüntetéssel díjazták 1973-ban. A római Accademia Tiberina, a nemzetközi PEN angol tagozatának tagja, az International PEN Books egyik szerkesztője volt. 1980-ban a Nagyvilág folyóiratban jelent meg Dickens-naplója, ezzel kezdődött újabb hazai jelenléte. 1980 után évente hazalátogatott, művei itthon is megjelentek. 1982-ben Hűlő árnyékban címmel adta közre önéletrajzi írásait Bernben az Európai Protestáns Magyar Szabadegyetem. Váratlanul halt meg 1984. Szabó László, Csekefalvi, Cs. Szabó | Magyar életrajzi lexikon | Kézikönyvtár. szeptember 28-án Budapesten.