Fizetési mód kiválasztása szükség szerint Fizessen kényelmesen! Fizetési módként szükség szerint választhatja a készpénzes fizetést, a banki átutalást és a részletfizetést.
credit_card Fizetés módja igény szerint Fizessen kényelmesen! Fizetési módként szükség szerint választhatja a készpénzes fizetést, a banki átutalást és a részletfizetést.
shopping_basket Színes választék Több száz különféle összetételű és színű garnitúra, valamint különálló bútordarab közül választhat Fizetési mód kiválasztása szükség szerint Fizessen kényelmesen! Fizetési módként szükség szerint választhatja a készpénzes fizetést, a banki átutalást és a részletfizetést. account_balance_wallet A fizetési módot Ön választhatja ki Fizethet készpénzzel, banki átutalással vagy részletekben.
home Intézzen el mindent gyorsan és egyszerűen Válassza ki álmai bútorát otthona kényelmében. A fizetési módot Ön választhatja ki Fizethet készpénzzel, banki átutalással vagy részletekben. account_balance_wallet Fizetési mód kiválasztása szükség szerint Fizethet készpénzzel, banki átutalással vagy részletekben.
A ragály 1795-96-ban kegyetlenül dühöngött az ország Oszmán Birodalommal határos déli végvidékén, a Szerémségben. Az "ürögi nagy pestis" emléke nyilván azért is homályosodott el, mert a Szerémség ma már Szerbiához tartozik, de talán sokkal inkább a járvány eredményes kezelésének köszönhető, hogy nem fért fel a történelemkönyvek fekete lapjaira. Amikor a közérdeklődés ismét egy veszélyes megbetegedés felé fordul, érdemes fellapozni a történelemkönyvek járványokról szóló lapjait. A nép által dögvésznek vagy – az oxigénfelvételben támadt zavartól elsötétülő bőr miatt – fekete halálnak nevezett pestis egy rendkívül gyors lefolyású, az influenzához hasonlóan cseppfertőzés útján terjedő betegség. A ragályt az influenzával ellentétben nem vírus, hanem baktérium okozza, ami eredetileg patkánybolháról került át az emberre. Pestis járvány magyarországon árakkal. A pestis egészen 1894-ig gyógyíthatatlan betegségnek számított, így érthető, hogy felbukkanása páni rettegést váltott ki a régi emberekből. A történelem folyamán milliók halálát okozó kór máig nem tűnt el, és bár ma már létezik ellene védőoltás, még napjainkban is szedi halálos áldozatait, elsősorban a harmadik világban.
Ez volt az újkori magyar történelem legutolsó nagy pandémiája. Megelőzés, karbolsav, és éterrel kevert kámfor 1872. kora őszén, szeptember 14-én Rahóról jelentették az első megbetegedést. A járvány kitörésekor gróf Lónyay Menyhért kormánya volt hivatalban. A miniszterelnök és belügyminisztere, Tóth Vilmos, a csaknem fél évszázaddal korábbi járványból okulva, nagyon komolyan vették a pandémia jelentette fenyegetést. A belügyminiszter utasítására a hatóságok és az orvosok mindent megtettek a járvány időben való feltartóztatására. Pestis járvány magyarországon online. Lónyay Elemér gróf, miniszterelnök és kormánya nagyon komolyan vette a járvány fenyegetését Forrás: Wkimedia Commons A védekezés irányítására járványorvosokat neveztek ki, akik közvetlenül a magyar királyi belügyminiszternek lettek alárendelve. A járvánnyal érintett területeken ingyenessé tették a fertőtlenítőszereket, és arról is gondoskodtak, hogy ezekből mindenhol megfelelő mennyiség álljon rendelkezésre. Mivel az 1870-es évek elején még nem volt ismert a kolera kórokozója, a hatóságok a betegek orvosi ellátásának megszervezésén kívül igen nagy hangsúlyt fektettek a megelőzésre is.
Annál több figyelmet kell azonban fordítanunk a járványok elleni védekezésre. Hasonlóan a középkorhoz, az újkor első századaiban sem volt magyarországi egyetem, és így a diákok tanulóéveiket külföldön töltötték. Biológiai fegyverként használták, és katapulttal lőtték be a pestist Európába: a fekete halál sötét története - Ezotéria | Femina. Ezt a helyzetet kívánták megváltoztatni, amikor egy 1769-ben kelt rendelet a nagyszombati katolikus egyetemet állami intézménnyé szervezte, és orvoskarral egészítette ki. Az egyetem később Budára, majd Pestre költözött. A külföldi egyetemeken végzett orvosok már tevékeny részt vettek a járványok elleni küzdelemben, sőt jelentős tudományos és klinikai megfigyeléseket tettek. Közülük kettőről emlékezünk meg: Jordán Tamásról (1539-1585), aki elsőnek írt le egy extragenitális syphilis járványt, és Paterson Hain János eperjesi főorvosról, aki Leeuwenhoek-kel egyidőben készített mikroszkópján először látott erjesztő gombákat, és azoknak szerepet tulajdonított a bor ecetesedésében. Valószínű, hogy ezek a külföldröl hazatért orvosok is szerepet játszottak annak az "Ordo pestis"-nek a megfogalmazásában (1692), amely Kollonics érsek nevéhez fűződik,.
A járvány 1348-ban tetőzött Magyarországon, majd 1349-ben alábbhagyott a pestis tombolása, és fokozatosan megszűnt a "fekete halál" pusztítása. A városok túlzsúfoltsága és a borzasztó higénés viszonyok voltak a középkori pestisjárványok melegágyai Forrás: Wallpaper/Cave Az ezt követő évszázadokban rendszeresen felütötte fejét a pestis, így például csak 1621 és 1720 között kilenc, különböző erejű járványhullámról számolnak be az egykorú krónikák, amelyek közül az 1713-as különösen sok áldozatot szedett. Az utolsó nagyobb pestisjárvány 1738-ban tört ki Magyarországon. Bár ez után is még meg-megjelent a fertőzés, elsősorban az ország déli határvidékén, de a század végére fokozatosan megszűnt a pestis jelentette fenyegetés. Az utolsó nagyobb pestisjárványok a 18. Pestis járvány magyarországon 2020. században söpörtek végig Európán Forrás: WIKIMEDIA COMMONS/MICHEL SERRE A 18. század végétől egy új, veszélyes pandémia lépett a "fekete halál" örökébe, a kolerajárvány. A kolera az indiai szubkontinensről terjedt el, és Oroszországon keresztül érkezett Európába a 19. század elején.