B. Smoove (Harold hangja) Egyetemistákról, főiskolásokról készült filmekkel Dunát lehetne rekeszteni, de mesefilmeket nem nagyon készítenek ilyen témában. Az is szokatlan az animáció területén, hogy folytatásként a korábbi történet előzményeit mutatja be. Na ebből mi fog kisülni? A sztori dióhéjban. Mike Wazowski általános iskolája osztálykirándulást szervez a Szörny Rt. -be, ahol a kis zöld küklopsz látva a neves riogatókat, elhatározza, hogy ha felnő ő is híres rémisztő lesz. Eltökéltségének és szorgalmának köszönhetően felvételt nyert a Szörny egyetemre, ahol a hivatásos rémisztők képzése folyik. Itt ismerkedik meg Sullivannal, akivel ekkor még nem felhőtlen a kapcsolata. Mike ugyanis megszállottan tanul, hogy sikeres vizsgát tegyen, egy komoly probléma viszont a sikere útjában áll, mégpedig az, hogy egyáltalán nem ijesztő. Sulley ennek szöges ellentéte. Neki már a szülei is rémisztők voltak, tehát a génjeiben hordozza az ijesztgetés alapjait, de lustasága, lazasága és nemtörődömsége miatt hamar kivívja a dékán asszony ellenszenvét.
A jó animációs filmhez három fő alapanyag szükséges. Jó sztori mesésen tálalva, imádnivaló, nem hétköznapi figurák, és fergeteges poénok. 2001-ben a PIXAR elkészített egy rendhagyó filmet a Szörny Rt. –t, amiben mindez megvolt, és mivel ebben az időben az animáció még újdonságnak számított hatalmas sikert aratott, az aranyos szörnyecskék örökre belopták magukat a szívünkbe. Vajon a folytatásnak szánt előzmény túl tudja szárnyalni az elődjét? rendező: Dan Scanlon forgatókönyvíró: Robert L. Baird, Daniel Gerson, Dan Scanlon zeneszerző: Randy Newman producer: Kori Rae vágó: Greg Snyder szereplők: Billy Crystal (Mike hangja) John Goodman (Sullivan hangja) Steve Buscemi (Randy hangja) Helen Mirren (Csúszómászó dékánasszony hangja) Peter Sohn (Dagi Dömper hangja) Joel Murray (Don hangja) Sean Hayes (Terri hangja) Dave Foley (Terry hangja) Rob Riggle (Kenny hangja) Jennifer Tilly (Celia Mae hangja) Ken Jeong (Mack hangja) Kelsey Grammer (Henry J. Waternoose III hangja) Frank Oz (Jeff Fungus hangja) J.
Apróhirdetés Ingyen – Adok-veszek, Ingatlan, Autó, Állás, Bútor
Egyfelvonásos; in: Bohók és bohócok. Öt új magyar egyfelvonásos; NPI, Bp., 1979 ( Színjátszók kiskönyvtára) Díjai [ szerkesztés] Mannheimi fesztivál fődíja (1974) Végül A filmkritikusok díja (1975) Touloni fesztivál: legjobb rendezés díja (1975) Újdelhi fesztivál zsűri-különdíja (1984) Balázs Béla-díj (1984) A Magyar Köztársasági Érdemrend kiskeresztje (1994) A Magyar Köztársasági Érdemrend középkeresztje (2009) Jegyzetek [ szerkesztés] Források [ szerkesztés] MTI Ki kicsoda 2009. Szerk. Hermann Péter. Budapest: Magyar Távirati Iroda. 2008. ISBN 978-963-1787-283 Maár Gyula 75 éves Beszélgetés Maár Gyulával. Maár Gyula festménykiállításának megnyitója, 2012. A magyar kormányfők születési helyei : hungary. szeptember 7. További információk [ szerkesztés] Születésnapi levél, Terasz, Színházi Adattár, Maár Gyula arcképe, m v sz Maár Gyula filmjei Prés (1971) Végül (1974) Déryné, hol van? (1975) Teketória (1977) Felhőjáték (1984) Első kétszáz évem (1986) Malom a pokolban (1987) Hoppá (1993) Balkán! Balkán!
1976-ban a Déryné hol van? című filmben nyújtott alakításáért elnyerte a legjobb színésznőnek járó díjat a cannes-i fesztiválon – ezt 2013-ban elhunyt férje, Maár Gyula rendezte. Az Édes Anná ban (Fotó: Fortepan) Amire a legtöbben keresnek: Törőcsik Mari férje Törőcsik Mari néhány éve kendőzetlenül vallott szerelmi életéről. A színésznőnek három férje volt, igaz, közülük az elsővel, Wiedermann Károllyal csak három hétig élt házasságban, mert pusztán adminisztratív okokból keltek egybe. Mar gyula első felesége. Második férje Bodrogi Gyula volt, akivel nyitott házasságban élt 1955-től 1964-ig. Ebben a kilenc évben működött is a dolog, Törőcsik Mari szerint a házasság "maga volt a boldogság", és mindig tisztában voltak vele, ha a másiknak éppen volt valakije, de aztán belépett a képbe Voith Ági, és elváltak az útjaik. A színésznő ezután Tordy Gézá nál talált vigaszt, akivel bár nem házasodtak össze, mégis a mai napig úgy tekint rá, mint a negyedik férjére. Párkapcsolatuk mintegy három évig tartott. Tordy Géza és Törőcsik Mari a Nemzeti Színház siófoki üdülőjében (Fotó: MTI / Keleti Éva) Törőcsik Mari harmadik férje és élete egyik legnagyobb szerelme a 2013-ban elhunyt Maár Gyula rendező volt.
Törőcsik Marinak és Maár Gyulának van egy fogadott fia is, akiről szintén ritkán hallani a sajtóban. A házaspár a hetvenes években fogadta örökbe a Son névre hallgató vietnámi kisfiút, akit a vietnámi háború után egy amerikai börtönből mentettek ki. Miket találok csak mert utánaolvastam kicsit Meinl Gyula (Julius Meinl) kávéjának : hungary. Miután felnőtt, Son visszaköltözött Vietnámba, ahol megházasodott, és feleségével született egy gyermekük is: Máhr Ví Zsófia. Törőcsik Mari néhány éve rossz híreket kapott Sonról, a férfi lebénult, és majdnem meghalt, de a színésznő segítségével szerencsére sikerült javítani az állapotán. Fiával, Sonnal és lányával, Terézzel a nyolcvanas évek végén (Fotó: Facebook) Amire a legtöbben keresnek: Törőcsik Mari unokája Maár Gyulának két felesége is volt Törőcsik Mari előtt, Járai Máté az első házasságából született lányának, Maár Katalinnak a fia, vér szerinti kapcsolat tehát nem fűzi Törőcsikhez. Ennek ellenére a 41 éves színész mindig Mari mamának nevezi a legendás művésznőt. "Mindig is nagyon szerettük egymást, de a nagypapám halála még közelebb hozott minket egymáshoz.
Első jelentősebb alkotása a Balázs Béla Stúdióban készült 1971-ben Prés címmel. Első játékfilmjét 1973-ban rendezte Végül címmel – a film a mannheimi filmfesztivál fődíját nyerte el, 1974-ben pedig a touloni filmfesztiválon a legjobb rendező díjat kapta. Minden filmjét finom, mély intelligencia, ironikus humor és az élet mulandóságát érző szomorúság szőtte át. A Teketória, az Első 200 évem, a Déryné, hol van? (ez utóbbiban nyújtott alakításáért Törőcsik Marit Cannes -ban a legjobb színésznő díjjal jutalmazták) mind olyan alkotások, amik hangnemükben, ízlésükben elütnek annak a kornak sikervonulatától és elviségétől, amiben készültek. Készített tévéfilmet Giordano Bruno A gyertyás című egyetlen színpadi művéből, a rendszerváltásról szóló Hoppá c. társadalmi filmszatírája feltétlenül a legjobbak közül való a volt kommunista régióban – leleplező mondanivalója ma sokkal nyilvánvalóbb, mint amikor a film készült. A filmszakma akkori vezetői szívesen söpörték szőnyeg alá a zavarba ejtően intelligens, sokrétű műveltségű, éles szemű, biztos ízlésű új rendezőtársat.